179 
De to følgende Slægter henføres i Almindelighed til de 
buskede Laver, men Modsætningen imellem begge Flader, 
Frugternes ensidige Stilling (hos de danske Arter paa Over- 
fladen) og de grønne Cellers i Reglen ensidige Lejring, synes 
bestemt nok at anvise dem deres Plads blandt de blad- 
agtige. 
CETRARL4. ACEÎ. 
Løvets Underflade konvex eller plan. Frugter skjævtsiddende 
i Enden af Løvet. 
Sporerne ere smaa, ellipsoidiske, 1 -rummede, lyse. Sæd- 
husene sidde ofte paa sorte Haar i Randen af Løvet; de 
indeslutte Spermatier af forskjellig Form. 
A. Løv næsten opret, bruskagtig stivt, fliget, 
rendet paa Overfladen (Cetraria Massal.). 
1. C. JSLANDICA (L.). Løv brunt, randhaaret. 
Nyl. Scand. 79; Th. Fr. Arct. 35; Fl. Dan. T. 155. 
Løvet er glat og jævnt, lyst eller mørkt brunt, ved 
Grunden i Reglen rødligt; Randene voxe enkelte Steder 
sammen ; paa den konvexe Side (Underfladen) findes ofte 
hvide fordybede Punkter, idet Barklaget paa disse Steder 
mangler. De grønne Celler ligge nogenlunde jævnt fordelte 
paa begge Sider. Frugterne (ikke fundne hos os) ere af 
samme Farve som Løvet. Hos os findes ikke den store 
bredbladede Form (f. platyna Ach.), derimod undertiden en 
finere, kruset-haaret (f. crispa Ach.). 
Paa Jord. Almindelig i Heder paa Halvøen. Flere 
Steder paa Bornholm (Liebmanns Herb.); i Sjælland mellem 
Kjøbenhavn og Kjøge (Lange) , en Naaletræsplantage S. for 
Kjøge (R.). 
2. C. NIVALIS (L.). Løv (julaytig hvidgrønt med sid- 
dende Sæd huse. 
Th. Fr. Arct. 37; Fl. Dan. T. 1540; Platysma Nyl. Scand. 81. 
Løvet er mindre rendet end hos den foregaaende, fliget- 
tandet, grubet- rynket, ved Grunden brunligt. Frugterne 
(ikke fundne hos os) ere gulagtigt kjødfarvede. 
Botanisk Tidsskrift. UI. 1 0 
