183 
Paa Skovtræer, især Eg. Almindelig i Halvøens mid- 
terste og vestlige Del, ogsaa med Frugter; ligeledes paa 
Bornholm. Hist og her i det nordøstlige Sjælland. 
B. De grønne Celler runde, lysgrønne. Frugternes 
Rand og Sædhusene som hos A (Sticta Nyl.). 
2. ST. PÜLMONARTA (L.). 
Th. Fr. Arct. 49; St. pulmonacea Nyl. Scand. 95; Fl. Dan. 
T. 2328. 
Løvet er stivt, dybt bugtet-fliget, hullet, netformet-grubet, 
lyst olivengrønt, i fugtig Tilstand frisk grønt, meget stort, 
indtil en Fod bredt; Randen og Overfladens fremstaaende 
Kanter er ofte besat med smaa graa Hobe af Knopkorn. 
Frugterne sidde mest i Randen af Løvet. Sporer bredt ten- 
formede. 
Paa Skovtræer især Bøg. Meget almindelig i de vest- 
lige Egne af Landet, men bliver mindre hyppig mod Øst; 
forholdsvis sjelden med Frugter. 
A nm. Paa Løvet findes undertiden sorte Udvæxter, som i 
Form ligne Frugterne , men ere besatte med en Parasit , Celidiurn 
Stkiaj'um Tul. med ellipsoidiske 4-Tummede Sporer. 
C. De grønne Celler smaa, runde, lysgrønne. Bark- 
laget paa Frugternes Underflade og Rand ligner det 
paa Løvets Overflade. Sædhuse store, vorte for m ede 
(Ricasolia De Not., Nyl.). 
3. ST. AMPLISSIMA (SCOP.). Løv læderagtig stivt, 
blegt hrungraat. 
Th. Fr. Arct. 51 ; Ricasolia glomuHfera (Lightf.) Nyl. Scand. 96. 
Lapperne ere smallere og mere bølget - taglagte end hos 
de to foregaaende Arter; Indskæringerne ende i Reglen med 
en lille Runddel; i fugtig Tilstand er Løvet blaagrønt. Hos 
os er den hverken fundet med Frugter, Sædhuse eller 
med de store skællet - grenede Udvæxter, som ellers ofte 
skulle findes paa Løvet. Sporerne beskrives som smalt ten- 
formede, 4-rummede. 
Paa Egestammer i Hald Skov ved Bækkelund ved Vi- 
borg (C. Feilberg). 
