_188_ 
har den ofte smallere Flige og mørkere Frugter. Frugternes 
Rand er i Reglen glat. 
P. olivacea Th. Fr. Arct. 55; P. olivacea et **prolixa Nyl. 
Scand. 101—2. 
b. a spid o ta Ach. Lovet er besat med ophøjede 
Punkter og har i Reglen talrige Frugter. Frugternes Rand 
er grynet. Sporerne ere, ligesom i Reglen hos Stenformen 
af a, mindre end hos Træformen af a. 
P. olivacea ß aspidota Th. Fr. Arct. 55; P. oHvacea *exaspe- 
rata Nyl. Scand. 102; P. aspera Mass. 
Paa Træer og Stene, sjeldnere paa Ved; b forekommer 
dog meget sjelden paa Stene, men mest paa fingertykke 
Grene, medens a findes baade paa tykkere og tyndere Grene. 
Meget almindelig i hele Landet, især a; paa Jord ved 
Brudager i Fyen (R.). 
XANTHORIA (FR.). 
Sporer ellipsoidiske, med et lille Bum i hver Ende, lyse. 
Baade Løv og Frugter ere gule og farves røde med 
Kalihydrat. Løvet er lappet eller smaafliget. Underfladen 
lysere. Sædhusene ere indsænkede i Løvet og af samme 
Farve som dette; de indeholde smalt ellipsoidiske Spermatier 
paa leddede Traade. 
A nm. Denne Slægt indskrænkes vist bedst til at omfatte de 
Arter, som have gult Løv og Frugter, Barklag baade paa Over- 
og Underfladeii og polært torummede Sporer, altsaa blandt de frem- 
mede Arter ogsaa A'. clegaiis Ach. Sporerne hos Parmelia og flere 
andre Slægter have vel ofte to Oliedraaber eller Hulheder paa 
Midten eller henimod Enderne (Koerbers sporae pseudo - dyblastae), 
men aldrig i selve Enden. De to Rum i Sporerne af Xanthovia 
og de andre Slægter, som have lignende Sporer, dannes ved at det 
ydre Lag (Episporiet) efterhaanden bliver tykkere indad midt paa 
Sporen, hvorved der ofte bliver en snæver Forbindelseskanal tilbage 
imellem de to Rum. 
1. X. PARIETINA (L.). 
a. genuina. Løvet med temmelig store, indskaarne, 
straaleformet-rynkede Lapper, hvis almindelige Farve er rent 
gul eller grønligt gul, sjeldnere næsten blygraa eller orange- 
rød (f. aureola (x\ch.)), med hvilken sidste Farve den ofte 
