201 
Paa Træer og Stene. Meget almindelig, dog ikke i saa 
stor Mængde som den følgende Art. 
12. L. CINEREA (L.). Frugter fra Begyndelsen ind^ 
sænkie^ konkave og uden ophøjet Band, sorte, sjelden lysere 
brune, indvendig lyse. 
Løvet er i ældre Tilstand tykt, rudret-sprukket, i Reglen 
hvidgraat, sjeldnere grønlig graat eller sortgraat (formae 
obscuratae). Frugterne vedblive undertiden at være regel- 
mæssige og uden ophøjet Rand, men ofte blive de med 
Alderen uregelmæssige, plane og omgivne af en ophøjet Rand, 
saa at de ligne den foregaaendes, fra hvilke de dog i yngre 
Tilstand ogsaa af Ydre altid kunne adskilles. Sporegjemmerne 
have vel sædvanlig 8 Sporer, men undertiden færre (4), 
især naar Sporerne ere større; disses Størrelse varierer fra 
0,012—0,030 mm, og de have i Reglen lidt grønligt Skær. 
Som en Følge af denne Foranderlighed opstille nogle For- 
fattere en Mængde herhen hørende Arter, medens dog — i 
det mindste for den største Del af det af os iagttagne — 
Nyland er s Bemærkning (Prodr. Lich. Gall, et Alg. 83): 
»quantumvis dissimiles appareant formae variae hujus speciei 
polymorphae, invicem nihilominus nexibus undique conjungun- 
tur plurirais« , synes at have fuld Gyldighed, ogsaa med 
Hensyn til Løvets af ham senere opdagede forskjellige Reaktion 
med Kalihydrat. De mærkeligste hos os iagttagne Former ere: 
a. genuin a. Løvet bliver efterhaanden rødt med Kali- 
hydrat (hos de følgende brunlig grønt eller uforandret); paa 
vaadt afslidte Pletter bliver det uden Reagenser svagt rød- 
ligt. Frugterne ere sorte, nøgne, de ældre næsten altid 
uregelmæssigt sammenflydende. 
L. cinerea Nyl. Lich. Lapp. or. 136; Lich. Scand. 153 p. p.; 
AspiciHa cinerea Koerb. Syst. 164. 
b. gibbosa (Ach.). Løvets Feldter ere vorteformet 
konvexe. Frugterne ere sorte, nøgne, vedblive at være 
temmelig regelmæssige med lidt grynet Rand. Sporerne ere 
større og mere afrundede end hos de andre Former. 
*L. gibbosa Nyl. Scand. 154; Aspiciha Koerb. Syst. 163. 
