202 
c. c al c are a (L.). Frugterne ere sorte, men graa- 
duggede. Overfladen er undertiden melet opløst og Frugterne 
meget smaa (f. farinosa Floerke). 
**L. calcarea Nyl. Scand. 154; Aspicilia Th. Fr. Arct. 131. 
d. lacustris (Wither.). Løvet er tyndt, temmelig 
glat, blegt gulgraat (som det synes af Jernilte). Frugterne 
ere smaa, gulbrunt rødlige. 
***L. lacustris Nyl. Scand. 155; Aspicilia Th. Fr. Arct. 136. 
b er meget almindelig paa Stengjærder og frit liggende 
Stene; a sjeldnere; c i Bregentved Have paa Kalksten (B.), 
omkring Ferslev i Jylland er den hyppig paa Granit (B.), 
Formen farinosa paa Frerslev Kirkegaardsmur i Sjælland (B.); 
d i Jylland paa Smaastene i Skræm Hede (Feilberg). 
tf Sporer store (0^040 — 0^080 mm. lange) ( Ochrolechia Mass.). 
, 13. L. PALLESCENS (L.). Frugter store, lyse med 
tyk Rand, ofte ujævne. 
a. tartarea (L.) med rødgraa nøgne Frugter. Det 
hvidgraa Løv har Tilbøjelighed til at danne Papiller eller 
Smaagrene og følger let Ujævnhederne i Underlaget, saa at 
det overklæder Mosblade og de spidse Grene af Cladonier 
og Cornicularia aculeata, hvorved det faaer et grenet- tornet 
Udseende; Frugterne hos denne Varietet (var. frigida (L.)) 
ere ofte i Randen avnet -haarede og lidt mindre end hos de 
andre Former. Voxende paa Bark (L. pallescens Autt.) er 
Løvet i Reglen ujævnt papilløst og ofte besat med forskjelligt 
farvede Hobe af Knopkorn, men hos os kun sjelden med vel 
udviklede store Frugter, hvis Rand ikke er avnet; de ere 
undertiden noget duggede, saa at de nærme sig den anden 
Underart. Spidsen af Papillerne farves i Reglen svagt rød- 
lig af Klorkalk. 
L. tartarea Nyl. Scand. 157 cf. Nyl. Lich. Lapp, orient. 135; 
Th. Fr. Arct. 99. 
b. par el la (L.) med hvidgraat duggede Frugter af 
samme Farve som Løvet. Løvet er sprukket ujævnt uden 
Papiller og Knopkorn. Den forandres ikke med Klorkalk. 
L. parella Nyl. Scand. 156; L. pallescens ^ parella Th. Fr. 
Arct. 101. 
