243 
aflange, udelte. Af Ydre ligner den Underarten herpetica af 
følgende Art. 
Paa Løvtræer. Hist og lier, hyppigst fundet i det syd- 
lige Fyen og Sjælland. 
3. G. VART A (PERS.). Sporer aflange eller tenformede 
wed 4 — 8 Rum, og tynde Tva>rvægge. 
Lovet er i Reglen skjult, og den tilsyneladende P'arve 
hidrører derfor som oftest væsentlig fra Barkens Periderui; 
dog ere de to første Underarter meget ofte hvide, medens 
den sidste i Reglen er mørkere. 
a. genuina. Frugterne ere fremstaaende , deres Rand 
gaber, saaledes at Sporelaget er bredest paa Midten. Efter 
Frugternes Størrelse og Form har marf givet den mange 
Navne; de kunne være aflange eller næsten runde, lidt kon- 
vexe, med utydelig Rand (f. notlia Ach.), bredt eller smalt 
baadformede (henholdsvis f. signata Ach. og f. diaphora Ach.), 
smaa og elliptiske med indbøjet Rand (ï. pulicaris Fr.); disse 
Former have sædvanlig lige og udelte Frugter, hvorimod var. 
rimalis Fr. har bugtede, ofte d'elfe Frugter med næsten 
parallele Rande (staaer imellem f. diaphora og den følgende 
Underart). Frugterne ere undertiden gulgrønt duggede, navn- 
lig hos den paa Fyrretræ forekommende var. saprophila Nyl., 
hvis Frugier ellers ligne f. diaphora. Sporerne ere sædvanlig 
ægformet-aflange eller -tenformede med 4 — 6 Rum, noget 
bredere end hos de to andre Underarter. 
Opegrapha varia Nyl. Scand. 252; Th. Fr. Arct. 238. 
Paa Træer, især ældre Stammer. Meget almindelig; var. 
saprophila paa Fyrretømmer ved Glorup (R.). 
b. atra (Pers.) Frugterne ere mere eller mindre frem- 
staaende, linieformede, bugtede, ofte delte; deres Rande ere 
meget fine, parallele, ofte lidt glinsende; de fine sirlige 
Frugter træde i Reglen skarpt frem mod det hvide Løv. 
Sporerne ere aflange med 4 Rum {Opegrapha atra Nyl. Scand. 
254; O. hullata Koerb. Syst. 284 p. p.), eller mere for- 
længede, endog smalt tenformede med 5 — 8 Rum (O. vulgata 
Nyl. Scand. 255; O. atra Koerb. Syst. 283), hvilken Form 
ogsaa ved sit mere ubegrænsede ofte mørkere Løv og mere 
Botanisk Tidsskrift. HI. 
