35 
De 4 Støvsække i en almindelig Støvknap dannes der- 
ved, at der i det unge Støvblad paa 4 Steder af større eller 
mindre Udstrækning begynder Celledelinger i de lige under 
Overhuden liggende og ofte i et Lag ordnede Celler. Først 
strække disse Celler sig i radial Retning, derpaa dele de sig 
hver ved en tangential Væg; vi faa da et ydre og et indre 
Lag Døtreceller af 1ste Orden (Fig. 1, A, B). Medens Cel- 
lerne i det yderste Lag gjennem fortsatte Delinger paa ret 
regelmæssig Vis (Fig. 1 , D) ved især radiale og tangentiale 
Cellevægge danne Hovedmassen af Støvsækkens Væg, saa 
blive de indre Døtreceller af 1ste Orden (m) Moderceller for 
Støvkornene og altsaa for de Celler, som opfylde Støvsæk- 
kens Rum. Jeg kaldte dette indre Cellelag Støvkornenes 
» Ur m ode r c eller « , og de Celler, som opstaa ved deres 
Delinger og som til sidst udføre den bekjendte Tetradedeling, 
hvorved Støvkornene endelig opstaa, blot for Støvkornenes 
»Moderceller <« (sm. Fig. 1, E); de kunde maaske bedst 
betegnes »specielle Moderceller«, men dette Ord har 
desværre været brugt tidligere i en anden Forstand. 
Medens disse indre Celler altsaa alle udvikles paa selvsamme 
Maade , saa finder der en Differentiering Sted i Støvsækkens 
Vægceller, i det de -yderste (d. e. under Overhuden liggende) 
faa ejendommelige Fortykningslag og særlig synes at spille 
en Rolle ved Støvknappens Opspringning, men de andre derimod 
temmelig hurtig opløses, saa at der bliver Plads for, de voxende 
Støvkorn; især gjælder dette om et inderste Lag (t iFig. 1, E), 
hvis Celler have en egen Form og Beskaffenhed , og som 
synes at spille en egen Rolle, maaske ved Overtrækning af 
Stevkornene med egne klæbrige Stoffer, og da ikke blot de 
inderste Celler i den ydre Støvsækvæg selv uddannes saa- 
ledes, men ogsaa de Celler, der til de andre Sider (indad 
mod Knapbaandet og til Siderne) begrænse Støvsækrummet, 
uddannes paa lignende Maade, saa opstaar der et eget Lag, 
et Slags Epithelium, helt rundt om dette, som jeg kaldte 
Tapetet eller det tapetserende Lag (t i Fig. 1 E). 
Spørge vi nu om den morfologiske Betydning af Støv- 
3* 
