39 
planter og højere Blomsterplanter, i det Støvkornets Spiring 
hos dem sker paa samme Maade (ved Yderhindens Afkastning) 
som hos Sporen. 
Ja selv Receptakeldannelsen hos Bregnerne kan maaske 
gjenfindes hos Blomsterplanternes Støvblad i de Celledelinger, 
der hos visse Planter meget tydelig finde Sted inden for Støv- 
knaprummet og hæve dette i Vejret, og ved hvilke det Væv 
opstaar, som Chatin i sin Bog »de l'anthère <- har kaldt 
»placentoides«. 
Til fuld f^rstaaelse af det følgende maajeg endnu minde 
om Homologierne mellem de Dele, der udvikles af Støvkornene 
og af Sporerne. Naar Sporen spirer, dannes et lille, cellet 
Legeme, Forkimen, som bærer de kjønslige Organer ; hos Breg- 
nerne og Lycopodium er Forkimen enbo og bærer baade 
kvindelige (Arkegonier) og mandlige (Antheridier); hos de 
andre Sporeplanter er den tvebo, den ene Forkim kærer kun 
mandlige, den anden kvindelige Befrugtnings - Organer , og 
denne Modsætning faar hos Rhizokarpeer, Selaginella o. a. 
et ydre Udtryk i Modsætningen mellem smaa Sporer (Mikro- 
sporer), der alene danne mandlige Forkim, og store Sporer 
Makrosporer), der alene danne kvindelige Forkim. Betragte 
vi Beskaffenheden af denne Forkim, saa se vi, at den fra at 
være et forholdsvis stort og grønt, bladagtigt Legeme (f. Ex. 
hos Bregnerne) bliver mindre og mindre hos de højere Kryp- 
togamer; den kvindelige Forkim bliver til sidst et blegt Legeme, 
som kun rager yderst lidt frem af den spirende Spore , og 
den mandlige bliver reduceret til 1 eneste vegetativ Celle, 
oven iKjøbet en ganske lille, og et eneste Antheridium, hvis 
Sædlegemer udtømmes, naar Sporevæggen brister. Gaa vi nu 
over til Gymnospermerne, saa finde vi, at den mandlige For- 
kim kun er et lille, 2-3-4-cellet Legeme, hvis Celler ligge i 
én Række, og som forblive helt indesluttede i den modne 
Spore (Støvkornet), indtil den største af disse Celler, der 
sættes homologt med et Antheridium. til sidst ved Spiringen 
udvikler sig til Støvrøret. I dette Støvrørs Spids dannes 
