53 
i Bregnernes frugtbare Blade, med mindre Celakovsky 
skulde have Ret i sin Opfattelse af Moskapselen som et 
Blad — terminalt i Forhold til sin Axe paa samme Maade 
som Kimbladet hos de fleste Enkimbladede er terminalt i 
Forhold til sin lille,- hypokotyle StængeL Dette sporebærende 
Blad gaar da hos de højere Planter mere og mere ude- 
lukkende op i denne sin Funktion, o: dets Metamorfose 
gjennemføres til større og større Særpræg. 
Det omtaltes ovenfor, at det første, der dannes ved 
Æggets Fødsel, er et lille vorteformet Legeme , paa hvilket 
dernæst Kjærnen opstaar, og paa hvilket ligeledes Hinderne 
opstaa; det er denne lille Vorte, der senere bliver til Æg- 
stræng (funiculus) og i teratologiske Tilfælde bliver den 
bladagtig tillige med Hinderne, og paa denne bladagtige Flig 
af Frugtbladet sidder den kegleformede, blege Ægkjærne som et 
morfologisk forskjelligt Legeme. Hvorledes skal denne lille 
Vorte, alias Ægstræng, tydes i det speciellere ? Jeg skal her 
give en Tydning af den, som først for nogen Tid siden er 
falden mig ind, men som i Grunden ligger temmelig nær: 
Ægstrængen er homolog med det Recept a kul um, der hos 
Bregnerne bærer den enkelte Sorus, og som i Almindelighed 
er en lav Pude, men som hos nogle Slægter hæver sig 
højt søjleformig , f. Ex. hos Hymenophyllaceer og Cyathea- 
ceer. Der gives jo Bregueslægter med monangiske Sori (o: Sori 
dannede af ét eneste Sporangium) ; paa selv samme Maade 
bliver Ægkjærnen en monangisk Sorus paa et højere eller 
lavere Receptaculum. 
Tilbage staar den 3die af Æggets Dele: Hinden eller 
Hinderne (In te gum enter ne). Hvorledes skulle disse 
tydes? Deres histologiske Udvikling og definitive Bygning 
har jeg omstændelig omtalt i »De l'ovule « ; det giver os intet 
Bidrag til Løsningen af deres morfologiske Værd , og naar 
der i Nutiden er blevet peget paa Bregnernes Slør som 
Homologa for dem, saa er dette en Theori eller snarere en 
Hypothese, som er i højeste Grad sandsynlig, men som ikke 
er bevist og vist nok i lange Tider heller ikke kan bevises 
