63 
satte af hvad der er Tilfældet med de øvrige ovenfor sam- 
^Tienlignede Arter; niaaské kan dette Forhold forklares af 
den paagjældende Arts Oprindelse fra et sydligere Klima. 
Exe m pierne under B. 
De exempelvis valgte Arter af 4 forskjellige Slægter 
ere saadanne, som repræsentere de tidligst og sildigst ud- 
viklede af samtlige her dyrkede Arter af vedkommende Slægter 
(paa Alnus-Slægten nær, hvor der er valgt de to almindelige 
Arter, hvis Udviklingstid frembyder Forskjelligheder af ikke 
liden Interesse, som fortjene at forfølges). 
1) Drue hylden (Sambucus racemosa) og vor alminde- 
lige Sorthyld (S. nigra) vise en forholdsvis ringe Forskjel 
i Henseende til de vegetative Livsyttringers Tidsforhold, men 
derimod en meget stor Forskjel i Tiden for Blomstring 
og Frugtmodning. For Løvspringets Vedkommende er 
noteret en Gjennemsnitsforskjel af 4 Dage, nemlig 28. April 
for Druehylden, 2. Maj for Sorthylden. Men den sidst nævnte 
Art begynder .først at blomstre efter at den første forlængst 
er afblomstret og har næsten fuldvoxne Frugter. S. racemosa 
blomstrer nemlig gjennemsnitlig d. 18de Maj, S. nigra der- 
imod 6. Juli. Og i Henseende til Frugtmodningen er 
der en tilsvarende Forskjel : den noterede Middeltid for 
Druehyldens fuldstændige Modenhed er d. 5te August, for 
Sorthyldens d 24. Septbr. For Løvf aid s rub ri ken ere de 
gjorte Optegnelser ikke fuldt oplysende, begge Arter have 
temmelig tidligt Løvfald , Druehylden noget tidligere, men 
Fdrskjellen, som neppe er betydelig, kan ikke nøjere be- 
stemmes. 
2) Den tidligst blomstrende af de hos os dyrkede Poppel- 
Arter er Bævreaspen (Populus tremula), den sildigste, den 
ontariske Poppel (Populus candicans). Gjennemsnits- 
Blomstringstiden er for hin efter 10 Aars Iagttagelser 
13. April, for denne 5. Maj. Om Frugtmodningen fore- 
ligge ingen Iagttagelser. I Løvspringet er Forskjellen 
mindre og her er Forholdet omvendt, idet Bladene at P. 
candicans i Gjennemsnit ere udfoldede d. 13. Maj, P. tremula 
