139 
primære Bast (se Tab. II Fig. 3-7 og 9) Herfra griber 
Dannelsen om sig til begge Sider og naar oftest hele Kredsen 
rundt. Men undertiden vedblive enkelte Celler at være uvirk- 
somme; hos Sium latifolium f. Ex. optræder der næppe nogen 
Sinde Delingsvægge i de 3 Celler, der ligge ud for Karstraalerne 
i den triarke Rod — altsaa netop de 3 Celler, der i et yngre 
Stadium have været Centra for Anlægene af sekundære Rødder. 
111. 
RØDDERNE HOS DROSERA OG P1NGÜICULA. 
(Tab. II, Fig. 1, 2 og Tab. III, Fig. 13, 14.) 
Det kunde ventes, at Rødderne hos de saakaldte insekt- 
ædende Planter vare lidet udviklede eller frembøde visse 
Ejendommeligheder, som maaske stode i Forbindelse med 
Ernæringsforhold, der hidtil synes udelukkende at være knyt- 
tede til disse med særlige Fangeorganer udstyrede Planter. 
Angaaende Drosera's Morfologi har Nitschke') givet 
et væsenligt Bidrag, der dog kun lejlighedsvis berører Spørgs- 
maalet om Roden. Undersøger man et større Antal Exem- 
plarer, viser der sig i denne Henseende en paafaldende 
Forskjel : Hos nogle Planter skjelnes med Lethed en Hovedrod 
fra det Knippe af adventive Rødder, der omgiver den — 
saadanne Planter ere fremgaaede af Frø; hos andre ere alle 
Rødder i Knippet ens udviklede, der findes ingen Hovedrod 
— saadanne Planter ere fremkomne af Knopper paa Bladene 
eller Rhizomet. 
Anatomisk er der ingen mærkelig Forskjel mellem Hoved- 
roden og de adventive Rødder, den er kun til en Tid kraf- 
tigere. Hætten er vel udviklet, men Epidermis har over en 
større Del af Roden udviklet talrige Rodhaar, der ere meget 
1) Hermed staar det muligen i Forbindelse, at Spaltningerne i den døde 
primære Bark ofte foregaa langs ad Linier udfor den primære Baat. 
*) Wachtshumsverhältn. d. rundblätt. Sonnenth. Bot. Zeit. 1860. 
