35 
heim og henviser til dennes Udtalelser fra 1853. Som Exempler 
anfører han „Juncus compressus 1 ) und andere Juncus — und 
einige Scirpus- Arten.« Om »die Entstehung der normalen 
Knospen«, siger han, at den » mindestens in vielen Fällen 
auf einer sehr frühzeitigen Theilung der Achsenspitze be- 
ruht. Man glaube übrigens nicht, dass hierdurch etwas die 
Lehre von der gesetzmässigen Verzweigung alterirt würde...« 
Hofmeister er imidlertid den der stærkest og ved flere 
Leiligheder er optraadt mod den ældre Anskuelse om Knop- 
dannelsen, hvilken han aldeles forkaster. I 1863 siger han 2 ), 
at »alle normale Verzweigung auf Gabelung des Stengelendes 
oberhalb des jüngsten Blattes der Knospe beruht.« Det sees 
ikke heraf, om Hofmeister mener, at Knoppen fremtræder 
før sit Støtteblad eller om han mener, at Knoppen frem- 
træder samtidig med sit Støtteblad eller om han mener, at 
Knoppen vel fremtræder efter sit Støtteblad, men før det 
næste Blad træder frem, eller om han mener, at alle disse 
Tilfælde ere mulige. Den samme Bemærkning gjælder om 
den Definition han 1. c. p. 280 giver paa Sideknopper. Men 
sammenholdes hermed hans Udtalelse (1. c. p. 280) : »Nichts 
ist gewisser, als dass die Anlage eines Seitenzweiges in allen 
bisher untersuchten Fällen unmittelbar nach Anlegung des 
sogenannten Tragblattes in das Dasein tritt und dass das in 
verticaler Richtung nächst höheren Blatt erst um vieles später 
sich bildet,« kunde det synes, at han egentlig kun mener, at 
Hjørneknoppen dannes efter sit Støtteblad, men før det næste 
Blad , men altsaa dog alligevel fra Væxtspidsen og ikke fra 
den Deel af Axen, der ligger nedenfor denne. Men gaae vi 
til Hofmeisters seneste Udtalelser om Knopdannelsen, saa- 
ledes som de foreligger i hans »Allgemeine Morphologie der 
Gewächse« fra 1868, saa finde vi, at han dog ogsaa mener, 
at Knop og Støtteblad kunne dannes samtidig. Det hedder 
1 ) Ifølge Rohrbachs Undersøgelser er dette Exempel ikke rigtigt (Rohr- 
bach: Beiträge z. Kenntn. einiger Hydrocharideen p. 14, Anm. 2). 
2 ) Pringsheims Jahrb. Tom. 3 p. 279. 
3* 
