36 
saaledes 1. c. p. 429: »Die meisten Phanerogamen legen 
gleichzeitig mit jedem neuen Blatte (oder einen sehr kurzen 
Zeitraum vor dem Hervorsprossen eines jeden neuen Blattes) 
über der Medianlinie desselben eine neue Seitenachse an...« 
»Die von der Längslinie der Stängels divergierende neue 
Wachstumsrichtung bringt gleichzeitig mehrere Sprossungen 
von verschiedener Dignität, gleichzeitig ein Blatt und ei- 
nen oder mehrere Seitenzweige hervor. . .« 
Men det er ogsaa Hofmeisters Mening, at Knoppen kan 
fremtræde før sit Støtteblad; thi det hedder saaledes 1. c. 
p. 411: »Neue Nebenachsen erheben sich aus der Fläche des 
Vegetationspunktes früher, dem Scheitel desselben näher, 
als die jüngsten Anlagen von Blättern.« Som Exempler, der 
ganske tydelig skulde vise dette, anfører hau: jCasuarina, 
Dianthus, Orchis Mario, Salix, men navnlig skal det være 
tydeligt i Blomsterstanden hos Græsser og mange Ærte- 
blomstrede. Ja Hofmeisters Mening paa dette Sted er egentlig 
ikke blot, at Knopper kunne fremtræde før deres Støtte- 
blad, men at de altid gjøre det, og denne Knoppens Frem- 
træden før Bladet gjør Hofmeister til Kriteriet mellem Blad 
og Axe overhovedet. 
De Modsigelser, Hofmeister gjør sig skyldig i, skal jeg 
ikke opholde mig ved, det fremgaaer klart nok af de for- 
skjellige citerede Udtalelser af ham; men jeg skal fremhæve, 
at det, som alle de anførte Forfattere ere enige i, det er, 
at Knopdannelsen kan udgaae fra Væxtspidsen 
selv og ikke blot fra den Deel af Axen, der ligger 
nedenfor Væxtspidsen. Det er denne Knopdannelse fra 
Væxtspidsen, man har kaldet »Væxtspidsens Kløvning« eller 
Væxtspidsens »Theilung« eller »Gabelung«, idet det ved en 
saadan Knopdannelse seer ud som om Væxtspidsen blev 
kløvet. Da Benævnelsen Kløvning af Væxtspidsen er noget 
vildledende og let kan give Anledning til Misforstaaelser, 
hvad den virkelig ogsaa har gjort, idet man f. Ex. har iden- 
tificeret dette Begreb med Dichotomi, der dog kun er et spe- 
cielt Tilfælde af Væxtspidsens Kløvning, saaledes som jeg 
