53 
nævnte Indvending mod Sympodialtheorien, at da de afgjorte 
Hjørneknoppers Symmetriplan skjærer Moderaxens Symmetri- 
plan, kunde man ei have alle Bladene paa en Green stillede 
i 2 Rader, hvis Grenen var en Kjædeaxe. Denne Vanske- 
lighed søger han at undgaae ved at opstille den Hypothese, 
at Slyngtraaden er opstaaet ved en Kløvning af Væxtspidsen 
(»une partition de Taxea), hvormed han mener, at Axen har 
deelt sig i to Kløvningsaxer (om jeg for Kortheds Skyld tør 
indføre denne Benævnelse) , af hvilke den ene kastes af til 
Siden som Slyngtraad og den anden beholder Axens tidligere 
Retning; men begge Kløvningsaxer, baade den devierede og 
den ikke devierede, ere begge af samme Orden og begge 
Kløvning saxer tortsætte Stængelen i lige Grad 1 ]. 
Til Støte for denne Hypothese fremhæver han Misdan- 
nelser, der paa det Sted, hvor normalt Slyngtraaden sidder, 
have en løvbladbærende. Stængel. Det er aabenbart den samme 
Slags Misdannelser som Godron ifølge det tidligere anførte 
benytter til Støtte for Sympodialtheorien. 
Fremdeles paakalder Prillieux Udviklingshistorien, og det 
er i ethvert Tilfælde hans Fortjeneste først at have leveret 
Afbildninger af Væxtspidsen hos Viinranken. Hans Tydning 
kan jeg imidlertid ei gaae ind paa, men jeg skal senere komme 
tilbage hertil. 
C. Monopodialtheorien. 
Jeg kommer nu til nogle Forfattere, der opfatte Vita- 
ceernes Grene som Enkelt-Axer (Monopodia). Slyngtraadene 
blive da Sideaxer paa Modergrenen. 
Med Hensyn til den nærmere Bestemmelse af disse Side- 
axers morphologiske Værdi ere Meningerne deelte, idet Nogle 
') Hans egne Ord lyde saaledes : „Je suppose que l'axe au niveau de la 
feuille se bifurque de façon à donner naissance à la vrille et à l'entre- 
noeud supérieur, lesquels sont tous deux de même ordre". „La vrille 
et l'entre-noeud supérieur, continuant également l'une et l'autre la tige, 
porte leur première feuille également tous deux dans la même direc- 
tion" o. s. v. 
