59 
standen i disse Misdannelser skulde have gjenindtaget sin 
oprindelige Plads. Det kan med nok saa god Grund an- 
tages , at det netop er en usurperet Plads , Slyngtraaden og 
Blomsterstanden have indtaget i disse Tilfælde. Det Hele 
man kan slutte al' disse Misdannelser er, at Slyngtraaden er 
et Skud, hvad der jo ikke er reist Tvivl om. Den Misdan- 
nelse, Heiberg anfører, hvor Slyngtraaden var rykket langt 
ned, kan jeg heller ikke finde afgjørende. 
Næsten ligesaa liden Vægt jeg tør tillægge Misdannelser 
til Afgjørelse af den her omtalte Art Spørgsmaal, næsten 
ligesaa ringe Betydning har Anatomien, ialtfald paa sit 
nuværende Standpunkt. Det er underligt at see Anatomien 
benyttet baade til Forsvar for Sympodialtheorien (Cauvet) og 
til Fordeel for Monopodialtheorien (Lestiboudois) og til An- 
greb paa Kløvningstheorien (Lestiboudois og Cauvet). 
Mine Grunde til at frakjende Anatomien videre Betyd- 
ning ved Afgjørelse af Spørgsmaalet om, hvad der er Hovedaxe 
og hvad der er Biaxe, ere følgende : 
1. Den samme Axe kan have forskjellig anatomisk Bygning 
paa forskjellige Steder af sit Forløb, saaledes f. Ex. 
det hypokotyle Stængelstykke , den løvbladbærende og 
den florale Region. 
2. Sideaxerne ere længe tilstede, førend de faae Karbund- 
ter, og de ere saaledes ei opstaaede af Moderstænglens 
Karbundter (saaledes som Lestiboudois mener). Heller 
ikke faae de deres Karbundter fra Moderstænglen, men 
danne dem selv efterhaanden som de faae Blade og i et 
Antal svarende til disse Blade. 
3. Den Maade, hvorpaa Sideaxernes anatomiske Elementer 
navnlig Karbundterne ere forbundne med Moderaxens 
anatomiske Elementer, tør jeg heller ikke benytte; thi 
herom vides med Sikkerhed meget for lidt, og de Sæt- 
ninger, der i Lærebøgerne findes herom, ere ikke beviste 
ved et tilstrækkeligt Antal Undersøgelser. 
Spørgsmaalet om, hvad Slyngtraaden er, kan efter min 
Mening kun afgjøres af Udviklingshistorien. Kjærne- 
