61 
traaden, har en ny Væxtretning. Det vil ogsaa være ulo- 
gisk at betragte begge Kløvningsaxer som Hovedaxer, hvilket 
vel nærmest bliver Prillieux's Mening; thi den ene Kløvnings- 
axe, nemlig Slyngtraaden, har jo netop en ny Væxtretning 
og er følgelig en Biaxe. 
Hvis Skudet opfattes som Individ, vil Prillieux's Theori 
være en Urimelighed. Stængelen var før Kløvningen et Indi- 
vid; Slyngtraaden er et Skud og hvad der ligger ovenover 
den er ogsaa et Skud; men begge disse sidste Skudindivider 
betragter han jo som Fortsættelse af det underliggende Skud- 
individ, altsaa skal dette Individ have deelt sig i 2 Individer; 
men en Deling af Individet uden at dette mister sin Indivi- 
dualitet strider mod Individets Begreb. Men det bliver jo 
ikke ved den ene Kløvning, thi det ene af de ved Kløvningen 
opstaaede Individer kløves igjen i to Individer, og dette gjen- 
tages fremdeles mange Gange, og dog ere alle disse Individer 
kun eet Individ; thi de ved Kløvningen opstaaede Individer 
ere jo kun Fortsættelser af det foregaaende Individ og altsaa 
ikke nye Individer. En Kløvning af Individet er i Plante- 
riget ligesaa urimelig som den er det i Dyreriget. Begge 
Steder er denne Kløvningstheori kommen ind i Videnskaben 
ved en uklar Spekulation og den har begge Steder ligelidt at 
støtte sig til. 
Hverken Sympodialtheorien eller Kløvningstheorien er alt- 
saa holdbar; Monopodialtheorien er den ene rigtige. Dette 
viser Udviklingshistorien bestemt. Grenens hele Udviklings- 
gang er fuldstændig stemmende med den Udviklingsgang vi 
ellers træffe hos Monopodier. Slyngtraaden hos Vitaceerne 
er altsaa et Sideskud paa en monopodial Axe. Dette Side- 
skud har en lovbunden Stilling, nemlig modsat et Blad og, 
da Bladstillingen er 1 h > bliver det følgelig ogsaa stillet lige 
ovenover det Blad, som sidder et Stængelstykke længere nede. 
Kunde man da ikke have Ret til med Lestiboudois at hen- 
føre Slyngtraaden til dette underliggende Blad som dets 
Hjørneknop? Forsaavidt som man ved en Hjørneknop kun 
forstaaer en Knop, der staaer i et saadant konstant Stillings- 
