62 
torhold til et Blad. at den er stillet lige oven over dette Blad. 
kunde herimod vel Intet indvendes. Men Udviklingshistorien 
viser, at det første Blad paa dette Hjornesknd vender udad, 
l pag.25, 1) altsaa i samme Retning som Stettebladet og ikke 
som Lestiboudois mener til Siden. En saadan Stilling har 
det første Blad paa et Hjørneskud hverken hos Vitaeeerne 
selv i pag. 25, 8) eller hos nogen anden Plante saavidt vides. 
Det vil derfor være rigtigst at opfatte Slyngtraaden som ex- 
traaxillært Skud, der er sti.lingsbundet , forsaavidt som det 
fremkommer modsat et Blad. 
Mod denne Opfattelse, hvortil Udviklingshistorien har 
tort, kan ikke indvendes, at analoge Tilfælde ei forekomme. 
Thi Pringsheim 1 ) har paavist extraaxilær Knopdannelse 
hos Utricularia og jeg skal senere hen i denne Afhandling 
vise, at Cucurbitaceernes Slyngtraad ogsaa er et extraaxilært 
Skud. Fremdeles har Leitgeb 2 ; paaviist Knopdannelse un- 
der Bladet hos Fontinalis antipyretica , saa at Knoppen vel 
er i konstant Stillingsforhold til Bladet, men er ikke stillet i 
dets Hjørne ovenover Bladet og uden at der kan være Tale 
om en Furskydning fra et underliggende Blads Hjørne, da 
Knoppen og det Blad. der staaer over den, have udviklet sig 
af det samme Stængelsegment. Knopper kunne altsaa godt 
være stillingsbundne uden at være hjornestillede. 
Udviklingshistorien giver endvidere Svar paa det Spørgs- 
maal om Slyngtraaden og Hjørneknopperne opstaae ved For- 
grening fra Væxtspidsen eller ved Kløvning af Væxtspidsen 
taget i den Betydning, hvori de nyere tydske Morphologer 
bruge dette Udtryk. 
Slyngtraaden optræder efter det overfor siddende Blad, 
men før det næste Blad træder frem (pag.24. 3 og pag. 25. 
5). Den opstaaer altsaa ved Forgrening fra Væxtspidsen 
eller, med Benyttelse af den tidligere valgte Udtryksmaade : 
den optræder i 1ste Bladinterval. 
*) Pringsheim: Monatsbericht d. Bari. Académie. Febr. 1S69. 
J ) Leitgeb: Sitzungsbericht d. Wiener Acad. 1 868. Bd. 57. 
