71 
greningsmaader , hvorom her kunde være Tale , er det van- 
skeligt at vide, hvorfor de ere komne til et andet Resultat. 
Payer har kun en Figur og en summarisk Text paa to Linier, 
hvoraf Intet kan udledes. I Ho fmeisters Figur (1. c.) synes 
det, at de to yngste Blomster, som det jo netop kommer an 
paa, have været trykkede med et Dækglas; fremdeles seer man 
slet ikke, at det Blad, som han betegner med Bogstavet e 
og som efter hans Theori skulde være Støtteblad for den 
sidste Blomst f og Forblad for den næstsidste Blomst e, vir- 
kelig udspringer fra den næstsidste Blomsts Axe, tvertimod 
synes dette Blad at udspringe fra det yngste Blomsteranlæg f. 
Heller ikke kan Bladet d være Forblad for Blomst d. Af 
denne Figur kan man hverken bevise det ene eller det andet. 
Warmings Figur 84 (I.e.) er rigtig, men man kan vist nok 
saa godt tyde den efter den Opfattelse, jeg har gjort gjæl- 
dende, hvilket let falder i Øinene, hvis man prøver at lægge 
Furingsplanerne gjennem de paagjældende Blade ßa, ß° ogßi. 
Hos mine Forgængere i Udviklingshistorien seer jeg føl- 
gelig intet der kan bringe mig til at tvivle om min Opfat- 
telses Rigtighed. At der saaledes kommer til at foreligge et 
Tilfælde, hvor der findes Dikotomi hos phanérogame Planter 
kan heller ikke bringe mig til at vakle i min Opfattelse. 
Naar man i Begrebet Dikotomi blot vil undlade at lægge 
mere end der virkelig kan uddrages af de Iagttagelser man 
har med Hensyn til denne Forgreningsmaade hos Cryptoga- 
mer, vil der slet ikke være noget mærkeligt eller underligt i 
Begrebet. Vi maa holde Franskmændenes Begreb » partition « 
eller Kløvning aldeles borte og virkelig anerkjende, at vi 
have nye Axer eller Axer af en ny Generation, naar vi have 
nye Væxtretninger; thi ellers afskjære vi os selv enhver Mu- 
lighed for Afgjørelse af til hvilken Orden eller Generation en 
Axe eller et Skud hører og dermed opgive vi hele vort Grund- 
låg for en rationel og videnskabelig Forstaaelse af Planten 
— det skulde da være, at man vendte tilbage til den for- 
ladte Phytonlære, og selv da var man maaskee lige nær. 
Gjøre vi altsaa dette, hvad ligger der da i Begrebet 
