78 
nocystis, men hos Bryonia fremtræder Anlægget til Løv- 
skud før Anlægget til Hanblomsterstand. 
5. Hanblomsterstandens Blomster anlægges paa Blomster- 
standens Axe i Spiralstilling og i spidssøgende Orden. 
Blomsteranlæggene have intet udvendig synligt Støtteblad 
og Moderaxens Væxtspids er meget lav navnlig hos 
Bryonia. 
6. Samtidig med Blomsteranlægget opstaaer hos Echinocy- 
stis og Cyclanthera umiddelbart under Blomsteranlægget 
en serial Knop , der udvikler sig til en secundær Klase, 
stillet tæt under den paagjældende Blomst i den primære 
Blomsterstand. 
7. Paa Løvskudenes Væxtspids sees det yngste Anlæg til 
Slyngtraad omtrent ved det 4de Blad. Slyngtraadsan- 
lægget er stillet i Høide med og tæt ved den Knop, der 
sidder i det paagjældende Bladhjørne, men er almindelig 
ei sammenhængende med den. Det udspringer selvstæn- 
digt fra Hovedaxen, hvorpaa den i Begyndelsen sees som 
en rand meget flad Knude, der fra allerførste Færd neppe 
er kjendelig paa andet end paa at Cellerne i et lille 
circulært Parti af Hovedstænglens Periblem ere noget 
mindre end de tilgrændsende Celler. 
8. Hos Bryonia voxer Slyngtraadsanlægget ligefrem ud til 
Slyngtraad uden at frembringe Sidedannelser. 
9. Hos Echinocystis, Cyclanthera og Cucurbita Pepo danner 
der sig paa Slyngtraadsanlægget Sidedannelser, Slyng- 
traadsarme, fra en lav terminal Væxtspids. Den 1ste 
Slyngtraadsarm vender udad, de senere anlægges efter 
hinanden i opadstigende Spiralstilling. 
Af disse udviklingshistoriske Kjendsgjerninger tør man 
vel uddrage følgende Slutninger: 
a. Hanblomsterstanden er en Klase, under hvis Blomster 
nye Klaser kan være stillede (ifølge 5 og 6). 
b. Løvbladknoppen, Centralblomsten og Hanblomstklasen fra 
det samme Bladhjørne danne et kvastformigt Forgrenings- 
system (ifølge 2 og 4). 
