98 
5. Tiden mellem Anlæggelsen af et Ko-pdækblad og Anlæg- 
gelsen af den tilsvarende Hovedstøvdrager er meget lille, 
navnlig for de første Hovedstøvdrageres Vedkommende. 
6. Hovedstøvdragerne ere i Begyndelsen halvkugleformige 
Vorter og det tilsvarende Kopdækblad sees som en Valk 
ved dens Grund. Stundom er Hovedstøvdrageren i Be- 
gyndelsen sammensmeltet med det tilsvarende Kopdæk- 
blad til een Cellevorte. 
7. Deu første Bistøvdrager af hver Gruppe fremtræder som 
en lille Ophøining tæt op til og ved Grunden af Hoved- 
støvdrageren foran og til Siden for denne. 
Den anden Bistøvdrager i Gruppen fremtræder lige- 
ledes som en lille Ophøining tæt op til og ved Grunden 
af den første Bistøvdrager foran og til Siden for den ; 
men paa den modsatte Side af det under Nr. 3 nævnte 
Plan. Anlæggelsen af de senere Bistøvdragere skrider 
videre paa den her beskrevne Maade. 
8. Støvdragernes Væxtretnins er under dens hele Udvikling 
uforandret. 
9. Efterat Støvknappen har udviklet sig, hvilket foregaaer 
paa almindelig Maade, dannes ved en anatomisk Foran- 
dring af Cellevævet et Led paa Støvtraaden , omtrent 
paa Grændsen mellem Støvtraadens øverste og mellemste 
Trediedeel, saa at Forholdet mellem Længden af det 
Stykke, der ligger over Leddet, og Længden af det 
Stykke, der ligger under Ledet omtrent er 
Naar Støvtraadens Væxt er afsluttet, er Forholdet 
mellem de nævnte Stykker mindre end V 9 °g kan synke 
ned til omtrent l l\ - '/s. 
10. Støvtraaden har et centralt Karbundt. 
11. De tre Frugtblade anlægges samtidig- og først efter at 
idetmindste Hovedstøvdragerne ere anlagte. 
12. De tre Æg anlægges som halvkugleformige Dannelser 
indenfor de valkformige Frugtblade, ligesom i disses 
Bladhjørner og de anlægges meget kort Tid efter Frugt- 
bladene. 
