102 
c. Støvdragernes Anlægsma ade. 
aa. Hovedstøvdragerne. Payer og Bâillon antage 
vistnok, da de ei udtale sig særlig herom, at Hoved- 
støvdragerne anlægges frit o: fjernede fra Kopdæk- 
bladene. Warming siger, at en Hovedstøvdrager og 
dens tilsvarende Kopdækblad altid træde frem som 
nøie sammenhørende Dannelser og at de undertiden 
endog rindes forenede i een eneste Cellevorte. Dette 
er maaskee lidt for stærkt udtrykt, det er ganske 
vist, at de som allerede omtalt kunne være forenede 
i een Cellevorte; men det er ogsaa sikkert, at de 
kunne være isolerede, hvad vel forresten Warming 
ogsaa nok vil indrømme. Warmings Angivelse om, 
at Hovedstøvdragerne fra Begyndelsen af vise sig 
som halvkugleformige Vorter og Kopdækbladene som 
Valke nedenunder dem stemmer med mine egne 
Iagttagelser, 
bb. Bistø vdragerne. 
At 1ste Bistøvdrager viser sig som en Vorte »un peu 
plus bas o^ie la premiere o: étamine et sur un de ses côtés « 
som Payer siger og at den 2den Bistøvdrager paa samme 
Maade viser sig som en Vorte paa den anden Side, men lidt 
lavere end den anden o. s. v. derom ere vi alle enige. Men 
Warming siger endvidere, at den hele Støvdragergruppe dan- 
ner en Svikkel. Det vil altsaa sige, at Hovedstøvdrageren 
er Moder til 1ste Bistøvdrager, 1ste Bistøvdrager er Moder 
til 2den Bistøvdrager o. s. v. Om Rigtigheden heraf har jeg 
aldrig kunnet overbevise mig. Jeg har ganske vist seet 
1ste Bistøvdrager fremtræde ligesom en Vorte ved Grunden 
af Hovedstøvdrageren og det kunde nok see ud som om den 
udsprang fra Hovedstøvdrageren, men jeg har ikke kunnet 
overbevise mig om, at den virkelig heelt og holdent udsprang 
fra denne; der var altid Mulighed for, at den enten tillige 
eller heelt udsprang fra samme Axe som Hovedstøvdrageren 
og kun var nøie forenet med denne, paa samme Maade som 
unge tætstillede Organer saa tidt ere. Det samme gjælder 
