135 
Fordeling, idet Forf., i Tilslutning til Darwins Theorier om 
dette Spørgsmaal, søger at forklare Grundene til denne 
Fordeling. 
Jeg skal ikke her, af flere Grunde, indlade mig paa det 
vanskelige og omfattende Spørgsmaal om de arktiske og 
særlig de grønlandske Planters Oprindelse, men indskrænke 
mig til en Sammenligning mellem de enkelte Dele af Grøn- 
land indbyrdes og med de øvrige Polarlande. Hvor nødig 
jeg nu end gaar til at udtale mig, tildels i Opposition til en 
Forfatter som Sir J. D Hooker, der med Rette er ansét for 
en af de første Autoriteter overhovedet og særlig i disse 
Spørgsmaal, saa kan jeg ikke undlade i Sagens Interesse at 
fremføre nogle Indvendinger imod flere af de i det nævnte 
Skrift fremsatte Præmisser, som efter min Opfattelse trænge 
til Modifikationer, der nødvendig ville faa Indflydelse ogsaa 
paa de deraf uddragne almindelige Slutninger. 
Først maa jeg bemærke, at det næppe er heldigt, naar 
Hooker har sat Grænsen mellem den arktiske og 
ikke arktiske Vegetation ved Polarkredsen. Fin- 
marken N. for 66^, har med sit mildere Klima en baade rigere 
og langt mindre udpræget arktisk Plantevæxt end endog langt 
sydligere Egne af Nordamerika og Grønland. Omvendt tør det 
paastaas, at hele Grønland, ja selv det endnu sydligere beliggende 
Labrador have en mere arktisk Flora end de N. for Polarkredsen 
liggende Egne af Skandinavien. Rigtigere vilde det formentlig være 
at drage Grænser efter Isotherm erne, og vælger man 
da Isothermen 0^, vil^der N. for denne falde Labrador i) og 
de nordligere Dele af N. Amerika, hele Grønland, Nord- 
kysten af Island og det nordligste Lappland, S. for samme 
derimod en større Del af Lappland, hele Finmarken og den 
større, sydligere Del af Island. Sibirien N. for Baikal-Søen 
(55^—60^) og den nordl. Del af Kamtshatka vil da ligeled*es 
falde N. for 0^ Isothermen. 
*) Efter Berg-haus, stemmer den aarlige Middeltemperatur ved 
Nain i Labrador (57^ 10' N. Br.) overens med den i Lajïpland 
ved 680 40'. 
