NOGET OM DEN SAAKALDTE JORDNØD, ARACHIS 
IIYPOGÆA L. 
AF 
F. DIDRICHSEN, 
Denne eenaarige Bælleplante er i Fig. 1 paa første Tavle 
gjengivet efter en Figur i 24de Hefte af Martins, Flora Bra- 
siliensis, kun med den Forskjel, at nogle ligegyldige ï'orliold 
af Hensyn til Pladsen ere forandrede. De øvrige Figurer, 
2 — 9, har jeg 1852 tegnet efter Planten selv. 
Spiren er ret. Ved Spiringen komme Grundbladene 
(cotyledones), der ere meget tykke og indeholde megen feed 
Olie, over Jorden. Stængelbladene ere afvexlende, afbrudt 
finnede, Bibladene store, noget forenede med Bladstilken. 
Blomsterne fremkomme i Bladhjørnerne i et Knippe (et meget 
kort treblomstret Ax, Fig. 9). Ved et indtil 2^" langt Bæger- 
rør (Underbæger, hypanthium; Fig. 1, a, b; Fig.- 6, a; Fig. 7, a) 
er Kronen (Fig. 1, c; Fig. 7, c) hævet høit over Frugtknuden 
(ovarium, Fig. 7, b), der taber sig i en Griffel (stylus), som 
omtrent er af Længde med Bægerrøret. Strax efter Befrugt- 
ningen begynder Frugtknudens Grund (Fig. 7, d; Fig. 9, a) at 
udvikles til en Slags Stilk (stipes, carpopodium, Fig. 1, d, e; 
Fig. 5; Fig. 6, b), der kan naae en Længde af 1 — A". Stilken 
gjør først en lille Krumning (Fig. 7, d, b; Fig. 1, t) ud fra 
Stænglen, og dernæst retter den sig ned mod og trænger ned 
i Jorden, hvor den paa dens Spids baarne Frugtknude udvikles 
til Frugt. Lige i Begyndelsen af denne Proces er Alt hvad 
der udgjør Blomsten, kun ikke Frugtknuden, i Begreb med 
meget hurtigt at visne. Ikke at tale om Bægerrørets store 
