39 
Synonymer, selve Linné's Flora Lapponica (1737), hvor man 
faaer en Mening om, at Paulli ikke er Autor til Navnet; thi 
paa sidstnævnte Sted, p. 71. Nr. 103, lyder det »Sylenæbbar. 
Norvegis. Paulli Quadr. 531. i. e. acumina subularum« , og 
p. 74 nævner han atter »Sylenæbbar«. 
Gaaer man sluttelig til Stedet hos Paulli, saa faaer man 
der et tydsk Brev, skrevet i Norge af General-Major Reich- 
wein, hvori omtales to Planter, den ene Narthecium ossifragum, 
den anden ganske vist Cicuta virosa, men uden at der ved 
denne nævnes noget latinsk Navn, det skulde da være den 
noget uheldigt med Cicuta sammenlignede »apium risus«, der 
er = vor Tiggerranunkel, Ranunculus sceleratus L. Det norske 
Navn derimod angives at være »Syllenæbber«. Linné kjendte 
meget vel den naturligere Maade, ugenert at gjengive det 
fremmede, om man vil barbariske Navn i Flugt med Latinen, 
saaledes som Dillen f. Ex. benævner Aphanes arvensis L. : 
percepier^) Anglorum. Her har han nu følt sig opfordret til 
at tyde, hvad Norsken lod uforstaaet for Fremmede, og da 
Navnet er fordreiet af Reichwein eller maaske feiltrykt hos 
Paulli, — selv Linné har jo vredet paa det — , saa kom det 
til at ligge saa nær Udseendet af et for Nordboer umiddelbart 
forstaaeligt Ord, Syl-Næb, og Oversættelsen, acumina subu- 
larum, laa for Haanden. Men denne beroer paa en afgjort 
Misforstaaelse. Planten hedder norsk Selsnæpa. Den første Deel 
af Ordet siges at være dannet efter en Lokalitet ''^), Sel. Næpa 
betyder en Roe og dette Navn tilkommer Planten paa Grund 
af dens overvintrende Rodstok, der ogsaa af Reichwein ikke 
saa ueffent sammenlignes med en botfeldsk Roe. Jeg troer 
ikke at vi have Ordet, der skal være »gammelnorsk«; men 
vi have modtaget det i det nu engelske Ord tur-nip, der 
) engl, percepier, piert; fr. perchepier, percepierre = saxifraga, 
steenbræk. (parsly-piert = parsly-break-stone). Culpepper: The 
Engl. Physician, 1703). 
) Pontoppidan, Norges n. Hist. 1.202: »Denne Gevæxt haver sit 
Navn af det Sted, den voxer paa her i Guldbrandsdalen, nemlig 
udi Sels Annex«. See ogsaa Aasens norske Ordbog og hans 
norïjke Plantenavne (Budstikken 1860). 
