64 
Rygfligen, er enten flad eller i Randene noget indrullet, og 
ligger parallelt med og tæt inde ved Axen, der altid har 
store Biblade; herved kommer det til at see ud, som der 
var tre Rader Biblade. Hos Lejeunia er Bugfligen kort og 
stump eller lige afskaaren; den skarpe Kjøl mangler, og de 
to Flige danne helt inde ved Grunden en lille sækformet 
Fordybning mellem sig; folia biloba ba si saccata. Tænke 
vi os hos Madotheca Bugfligens Rande at rulle sig tilbage 
ovenfra og fra begge Sider saa stærkt, at de møde hin- 
anden og voxe sammen der, faae vi de hos Frullania fore- 
kommende Bladører, folia auriculata, auriculæ, der 
altsaa have Form af hule Sække, hvis Munding vender bagud, 
men som fremadtil ere lukkede. 
d. Bladets Structur. Bladenes anatomiske Bygning 
er simpel og frembyder ikke mange væsentlige Forskjellig- 
heder. De bestaae af et eneste Lag Celler, mangle Overhud 
og Ribbe, men ere overtrukne af en meget fin Cuticula, 
der dog vanskelig lader sig iagttage uden Hjælp af chemiske 
Midler. Cellernes Grundform er overalt væsentlig den samme : 
de ere begrændsede af 5 — 6 rette Sideflader samt en hvælvet 
eller plan Over- og Underflade. De sammenstødende Vægge 
sammenbindes ved meget tynde Lameller af Intercellulærstof, 
hvilket sidste optræder tydeligst i Cellehjørnerne, hvor det 
viser sig som smaa trekantede Pletter. Cellevæggens Tykkelse 
er tildels afhængig af Alderen; dog er der mange Arter, 
hvor disse Vægge bestandig bibeholde omtrent samme ringe 
Tykkelse, som de have fra først af, saaledes hos Fossom- 
bronia, Jungermannia bicuspidata, o. a. ; hos de allerfleste 
iagttages en med Alderen tydeligt forøget , af afleirede 
Fortykkelseslag bevirket Tilvæxt. Hos Jungermannia albi- 
cans, bicrenata, inflata, obtusifolia o. a. foregaaer denne Til- 
væxt temmelig ligeligt over hele Cellevæggen; hos de fleste 
indskrænker den sig væsentlig til de sammenstødende Hjørner, 
der med de indskudte Intercellularmasser danne regelmæssige, 
ofte meget skarpt fra den øvrige Deel af Væggen afgrændsede 
Smaapartier i Cellens Omfang. Disse bleve tidligere op- 
fattede som smaa intercellulære Celler mellem de større 
