70 
oftest mørkebrun og fast Sidevæg. Den er kuglerund eller 
aflang, sjeldnere cylindrisk. Hos de fleste Halvmosser aabner 
den sig ved Modningen ovenfra nedad med fire ligebrede og 
ligelange (hos Calypogeia paalangs snoede) Klapper, der 
hænge sammen nede ved Grunden. Hos Frullania, Lejeunia 
og Gymnomitrium gaaer Spaltningen ikke meget længere ned 
end til Midten, og der findes ogsaa Former, hvor Kapslen 
aabner sig ved et lille La ag eller med et ubestemt Antal 
korte, uregelmæssige Tænder. Anthoceroteernes Frugt er 
toklappet. 
Kapselvæggen dannes af flere Lag, oftest brune, 
temmelig uigjennemsigtige, noget langstrakte og bugtede, paral- 
lele Celler, i hvilke man paa Indre væggen iagttager brune 
Spiralfibre; navnlig ere disse smukt udviklede i det inderste 
Cellelag, der danner en Overgang til de indre fritliggende 
Sly ngtraadc eller, el ate re s. Disse ere langstrakte, klare, 
finhindede Celler, der ofte ere fint og langt tilspidsede i begge 
Ender og besidde en eller to indvendige, brune Spiralbaand. 
Oprindelig hæfte de løst ved Kapslens indvendige Væg, til 
hvilken de ogsaa ofte efter Spaltningen ere fæstede ved den 
ene Ende. Hos Jungermannia og Scapania udspringe de 
overalt paa Sidevæggen, hos Lejeunia fra Klap^espidserne, 
hvor de sidde samlede i Bundter, hos Frullania derimod fra 
Bunden af Kapslen. 
Kapslen indeholder en stor Mængde brune eller gule 
Sporer, der ere ægdannede eller tetraedriske og beklædte 
med en indre fin Hinde og en ydre haardere Skal, der er 
jævn og glat (Lejeunia) eller kornet (Fossombronia) eller 
beklædt med korte Børster (Anthoceros). 
Frugten hos Anthoceros skjelner sig i saa meget fra 
den sædvanligt forekommende, at en nærmere Omtale af den 
ikke vil være afveien. Allerede meget tidlig kan man skjelne 
tre Cellepartier, concentrisk ordnede omkring hverandre. Et 
fint Tvær- eller Længdesnit viser yderst 2—4 Lag aflange 
Celler, hvilke danne Kapslens Væg; indentor dem findes et 
kredsformet Lag af afrundede Celler, af hvilke Modercellerne 
til Sporerne fremgaae; inderst findes de Celter, der senere 
