116 
i — 2 Tommer lang, lysegrøn eller mørkere, ofte l>laalig- 
grøn, krybende, fasthæftet til Underlaget ved Bundter af 
Rødder, der komme fra Grunden af Bibladene; kun lidt for- 
grenet ved afvexlende Sidegrene. Bladene sidde gjerne tæt 
taglagte, ere flade, ægrunde, i Spidsen afrundede, budte eller 
lidt udrandede, undertiden næsten tvetandede og bestaae af 
store, oftest klare Celler med temmelig tykke Vægge uden 
Fortykkelseshjørner. Bibladene ere korte , bredt hjerte- 
formede, udrandede eller tvefligede og hvor Bladene sidde tæt, 
næsten taglagte. Bægeret er egentlig ikke andet end den 
stærkt udviklede Torus og Frugtgreen; i ung Tilstand er denne 
en kort, halvkugleformet Gren, tæt beklædt med smaa skjæl- 
agtige, tvefligede Dækblade, der med Alderen forsvinde; lidt 
efter lidt voxer den nedad, medens den samtidigt bliver huul 
og nedsænker sig med den blinde Ende i Jorden; den er 
aaben foroven ved Siden af Tilhæftningssteddet, udvendig be- 
klædt med korte, nedadvendte brunlige Haarrødder. Hætten 
sidder i Bunden af denne hule Sæk, der kun uegentlig kan 
kaldes Bæger, og vender Spidsen op mod Mundingen. Kapslen 
er aflang, Cellerne i dens Væg ere stillede i Skruelinier. 
Støvsækkene sidde paa korte, hovedformede Smaagrene, der 
udspringe i Bibladenes Hjørner og næppe ere længere end 
disse. Tvebo. 
GEN. 20: LEPIDOZIA DUMORT. 
Perianthiwn in ramulo brevi, ad latus amphigastrii orto, 
lanceolatum, triplicatmn, ore truncato, dentato. Folia ad medium 
fere trifida, laciniis deflexis. Amphigasiria quadrißda. Peri- 
chaetialia foliis dissimilia. Gaulis pinnatus, tenaæ. 
32. LEPIDOZIA REPTANS DUMORT. 
Sylloge Jung. 69. Herpetium N. ab.E. III. 31. Jungerinannia L. : 
Hook. tab. 76. Eckart tab. 3, fig. 21. Flor. Dan. 2124. Hornem. II. 474. 
Meget almindelig i Skove paa Leer og Sand i Skygge, 
i Huulveie, Veigrøfter, paa Trærødder og Skrænter. Den voxer 
i temmelig brede, lysegrønne Tuer, der minde om Hypnum 
tamariscinum i formindsket Maal. 
Indtil li Tomme lang, ^—1 Linie bred, bleggrøn, stiv 
og elastisk, nedliggende og hist og her rodslaaende. De 
