ET LIDET MODVÆRGE 
AF 
F. DIDRICHSEN. 
1 Bladet »Folkets Avis« for d. 20de Marts 1866 er første 
Hefte af »Botanisk Tidsskrift« omtalt, og jeg" bliver derved særligt 
udpeget paa følgende Maade : 
»Hr. Didrichsens Sprog kan just ikke gjøre Fordring paa at 
kaldes feilfrit. Side 6 siger han saaledes : »Frøets Skal er gjennem- 
skinnende«. Meningen deraf er ikke, som man skulde troe, at 
Skallen skinner igjennem noget Andet, men at noget Andet skinner 
igjennem Skallen. Denne Feil er Hr. D. ikke ene om , men det 
kan ikke undskylde ham, da den flere Gange er bleven rettet. Der 
er i Fysiken Trang til to Benævnelser for Gjennemsigtigheden efter 
dennes Grad; Halvgjennemsigtighed have da Fysikere, som ikke 
have havt nogen fiin Sands for deres Modersmaal , betegnet ved 
»gjennem skinnende (I , medens Udtrykket efter det danske Sprogs 
Aand maa have Formen »gjennemskinnelig« . »Bælgplanter« betegner 
Hr. D. fremdeles ved Bælleplanter ; man tør maaskee i Analogi 
hermed antage, at Hr. D. skriver en Torrekurre (Torvekurv), en 
Tørrebonde (Tørvbonde), en Kallekudsk (Kalvekudsk); forøvrigt kan 
det ikke forundre, at Hr. D.'s videnskabelige Sprog er saa ukorrekt, 
thi naar man S. 37 seer ham bruge Talemaaden »langtfra ikke«, 
maa man jo antage , at han søger Mønsteret for sit Sprog i 
Tjenestepigernes Jargon , og fra dette Standpunkt er unægtelig 
Formen »Ærtebælle« aldeles konsekvent.« 
Saa nødigt jeg ønsker at røre ved denne Anmælders flotte 
Afgjørelse af forskjelligartede Sprogsx3ørgsmaal, saa er det mig dog 
om at gjøre, at Tidsskriftets Læsere komme til en Overtydning om, 
at jeg med Bevidsthed og ikke ganske uden Grunde har brugt de 
for Anmælderen saa gruelige termini »gjennemskinnende« og »Bælle- 
planter«. Herved gaaer jeg da ikke ganske bort fra det, der endnu 
kan have nogen historisk-botanisk Interesse. Først være det mig 
dog tilladt at bemærke, at jeg aldrig har troet, at jeg skrev feil- 
frit, og at jeg med inderlig Glæde seer op til de meget Faa, der 
