197 
1834. Bredsdorff, Haaiidbog ved bot. Excursioner i Egnen om 
Sorøe, p.52: »Leguminosae, Bællebærende. Frugten en Bælle«. 
1837, 1839, 1843. Schouw, Erindringsord til en Forelæsning over 
den almindelige Plantelære, 
1843, 1847. Schouw, Erindringsord t. e. Forel, over Lægeplanterne: 
»Bællen (legumen f. Kx. hos Ærter). Bælleplanter » . 
1839. Ørsted, Planterigets Naturhistorie, p. 357: »Bælle, Bælle- 
planter«. 
1839. Drejer, Lærebog i den bot. Terminologie og Systemlære, 
overalt »Bælle«. 
1840. Drejer, Compendium i d. med. Botanik, p. 47: »Legumi- 
nosae. Bællefrugtede. Fr. Bælle«. 
1840. Kamphovener, Erindringsord til Foredrag over Planternes 
naturlige Familier med Hensyn til Forstvæxterne, p. 50: »Bælle- 
planter. Bælle « . 
1845. Petit, »Lærebog i Botanik, p. 10: »Bælle«; p. 27: »Bælle- 
planter« . 
1853. Liebmann, Oversigt ov. d. K. d. Vidensk. Selsk. Forhand- 
linger, p. 57: »Bælleplanter«. 
1851, 1859, 1864. Lange, Haandbog i den danske Flora, 3 Ud- 
gaver, gjennemgaaende »Bælle«. 
1854, 1860. Vaupell, Planterigets Naturhistorie, gjennemgaaende 
» Bælle « . 
1857. Grønlund, Planternes Bygning og Liv, p. 57: »Bællen, 
Bællekapselen« ; p. 41: »Frugten en Bælle« i). 
Botanikerne have ingenlunde overseet Form.en »Bælg((, men de 
have anvendt den for Noget, der ikke var saa let fatteligt, for- 
staaeligt som Bællen (legumen). Saaledes finde vi 
1764. Oeder, 1. c. I, p. 55: »Græsblomsternes Dække bestaaer af 
udhulede Smaablade eller Bælge .... To saadanne Bælge .... 
Paa Bælgen«. I Originalen staaer »glumæ, Bälglein«. 
1768. Buchhave, 1. c, p. 48: »Kronbælgene, glumæ, udi Græs- 
arterne » . 
1796. Rafn, 1. c, p. 7: »Bælg, gluma, Bægeret hos Græssene«. 
1806. Hornemann, 1. c, p. LXHI: »Bælgen, gluma. Saaledes 
kaldes Bægeret hos Græssene«. I bedste Overensstemmelse 
hermed findes p. XLV: »Trebælg, Panicum«. 
Da man senere hen — man kan datere Omslaget fra Salomon 
Drejer — naaede til en noget klarere Tydning af de Organer, som 
man hidtil hos Græssene havde givet Navnet Bælg , saa indførte 
man en anden terminus. Men baade da man satte terminus »Bælg, 
gluma« ved Siden af »Bælle, legumen«, og da man forkastede den, 
' ) Som et ældre Tilfælde af den her gjennemgaaende Form skal 
jeg endnu anføre af Inventariet over Helsingborg Slot 1537 : 
»Eth paar Belle i Smedhen« ; cfr. Molbech, Glossar, sub v. »Sted«. 
