3 
Efter at sværmsporen er kommen til ro, begynder spiring- 
en. Cilierne forsvinde , den beklædes af en celliiloseliinde 
(Fig. 1), bliver langstrakt, og næbet vokser ud til et for- 
grenet, hyalint, rhizoideagtigt hæfteorgan. Jeg har hos den 
af mig iagttagne art aldrig kunnet sé noget tilsvarende til, 
hvad Hartig og Pringsheim berette om denne »rods« eller 
hæfteskives dannelse. Hartig*) siger herom: »Hat sich die 
Schwärmspore festgesetzt, so löst sich vom Cilienwärzchen 
ein Käppchen ab. Aus der dadurch entstandenen, kreisför- 
migen OefFnung tritt ein Schlauch hervor (ganz wie der Pol- 
lenschlauch aus dem Pollenkorne) , an seiner Spitze mit dem 
rasch sich zersetzenden Käppchen des Wimperwärzchens be- 
deckt (Fig. 9) . . .« 
Pringsheim^) beretter noget aldeles lignende, I den ydre 
sporehud opstår der en kredsformig åbning, (sé hans tab. IV, 
tig. 26 — 31), af hvilken »Die innere Sporenhaut der Zoospore 
wächst zu der Wurzelverlängerung aus ... « 
Når sværmsporen ikke har nået et> passende substrat, 
inden den begynder spiringen, bliver »hæfteroden« meget 
uregelmæssig (Fig. 2, 3, 4, 6) og får aldeles ikke det nydelige, 
regelmæssige udseende, som hæfteskiverne have hos individer, 
der sidde fast på et hårdt og glat underlag, f. eks. på store 
sandkorn eller siderne af glasset, hvori man dyrker dem. 
Konturen af en sådan regelmæssig hæfteskive kunde sammen- 
lignes med en lille, kredsrund Coleochaetes ; dens væg antag- 
er senere en brun farve. 
Når den unge Oedogoniumplante er på det udviklingstrin, 
da rodskiven har udviklet sig, men der endnu ikke er optrådt 
skillevægge i planten (Fig. 2) , — altså kort førend den for- 
bereder sig til at vokse videre, har den følgende bygning. 
Den store, kølleformede celle, hvis nederste, fastsiddende ende 
danner den ovenomtalte hæfteskive, besidder en af to lag 
sammensat cellehinde og et protoplasmatisk, klorofylførende 
^) Beiträge zur Entw. d. Pflanzenzelle. Bot. Zeitg, 1855, pag. 415 ff. 
~) Pflanzenzellcj 1854, pag. 70, anm. 
1* 
