92 
Kimplanten allerede i 1ste Væxtperiode naa til Dannelsen af 
Blomst; jeg har hidtil ikke iagttaget dette. 
Circæa inte rme di a Ehrh. bliver af Nogle betragtet som 
en Bastard, af de fleste dog som en egen Art, der staar midt 
iraellem lutetiana og alpina. Dens intermediære Stilling giver 
sig ogsaa til kjende i dens Jordstængler. Naar A scher s o n, 
Magnus samt Gay ikke have fundet Knolddannelsen be- 
gyndt i Avgust, skal jeg dertil bemærke, at jeg dog har fundet 
den saa vidt fremskreden som tegnet or Fig. D allerede i de 
første Dage af September, og meget kraftigere end den ne- 
derste af disse to blive de vist i Almindelighed ikke. Disse 
Udløbere staa saa vel i Længde som i Tykkelse omtrent midt 
mellem de to Arter; de ere robustere end hos C. alpina, 
men finere end hos C. lutetiana, og i Enderne svulme de 
stærkere end den sidstes, men mindre stærkt (relativ til Ud- 
løberen) og mindre pludselig end den førstes. Medens Ud- 
løberne hos denne dø bort lige til Knolden, blive de friske i 
en langt større Udstrækning hos intermedia, der deri ligner 
C. lutetiana. (Disse Forhold ere træffende fremhævede hos 
Ascherson og Magnus 1. c. S. 766). 
Over for den Anskuelse, at C. intermedia er en Bastard- 
Form af de to andre (hvorfor der er meget, der taler, blandt 
andet ogsaa det, at den saa sjældent sætter Frø) , fremhæve 
de to Forfattere, at de to Forældre kun undtagelsesvis voxe 
i Selskab med hinanden, og at C. intermedias Kjendemærker 
ere saa konstante, at den næsten ikke varierer. Men de 
lade det staa uafgjort hen, om den maaske oprindelig var 
en Hybrid, der i Tidens Løb har fæstnet sig. Jeg er mest 
tilbøjelig til at betragte den som en saadan. 
Sluttelig vil jeg delvis anføre den Nøgle til Bestemmel- 
sen af Circæa-Arterne, som findes hos Ascherson og Magnus. 
A. Frugten 1 -rummet (Klaser med Dækblade). Fin; Stæn- 
gel og Bladstilke glatte; Blade rundagtig-ægformede, ved 
Grunden oftest tydelig hjærtedannede ; Ar hovedformet. 
C. alpina L. 
