101 
længere Tid i Hvile uden at voxe, og uden at de ældre Blade 
falde af. 
Endelig gives der Tilfælde, og det er det allerhyppig- 
ste, i hvilke de ganske vist begynde en Væxt, men der dan- 
nes kun korte Stængelstykker, hvis Blade lidt efter lidt falde 
af; der fremkommer da smaa Grene, ægte Dværggrene, 
dannede af en stor Mængde meget korte Stængelstykker og 
ganske uforgrenede eller dog kun bærende meget faa Grene, 
der ligeledes i Almindelighed ■ ere Dværggrene. En saadan 
Dværggren ses Fig. (omtrent 3 Gange forstørret); de mange 
smaa Vorter betegne Axelknopperne for de 4 Rækker skæl- 
formede til Dels helt bortraadnede Blade ; den har altsaa 
havt c. 45 Bladpar eller har endnu saa mange Stængelstykker 
neden for de nederste endnu levende Blade; foroven ses paa 
den nøgne Del endnu nogle (børsteformede) Bladrester, og 
endelig ender den hele Gren med en Knop med taglagte, tæt 
sluttende Blade. Lignende Dværggrene ses i Fig. D\ den til 
Højre værende har en stor Endeknop, der synes at ville voxe 
ud til Udløber, ganske paa samme Maade som selve den 
tykke Udløber i Fig. H er fremgaaet af en kort Dværggren 
(der har c. 14 korte Stængelstykker). Paa Fig. A ses kortere 
eller længere Dværggrene i alle Bladaxler, nogle til Dels med 
Sideskud. Ligeledes vil man finde Sideskud paa Dværggrenen 
der bærer Udløberen i Fig. H. 
Dværggrene som de beskrevne høre til de store Sjælden- 
heder paa underjordiske Stængler. De her omtalte synes at 
kunne leve temmelig længe uden at voxe ud (jeg har fundet 
dem over 1 Cm. lange), og det er de færreste, der voxe ud 
til Jordstængler med lange Stængelstykker; derfor findes de i 
Mængde, medens de hvide Skud ere forholdsvis sjeldne; de 
fleste gaa vist efter lang Tids Forløb til Grande; hvis de 
ikke gjorde dette, vilde man finde Planten langt mere for- 
grenet og dannende endnu tættere Tuer, end Tilfældet er. 
Jeg har kun sjældent fundet Rødder paa dem. 
