103^ 
forgrenede Knop eller rettere lille Gren i I^øvbladaxlen, hvil- 
ket Forblad var forrykket ud fra sin Axe uden for Bladax- 
len, medens det paa den anden Side af Grenen liggende 
Forblad i Almindelighed helt skulde være undertrykt. Selv 
den flerarmede Slyngtraad bliver endnu betragtet som ét 
Blad, og Eichler hjælper sig ud over den Vanskelighed, at 
dens Arme ikke ligge i 1 Plan, men ere skrueformig ordnede, 
ved den Betragtning, at »bei der Umwandlung verzweigter 
Ranken in Laubblätter wird beobachtet, dass die Ranken- 
zweige zu den Hauptrippen des Blattes werden«, hvorhos der 
henvises til Naudins Figurer i Annales des sciences, IV 
Sér., vol. 4, pl. 1. 
Denne Opfattelse er imidlertid ikke tilladelig, thi der er 
ikke hos N au din det allermindste Bevis for, at de kjødløse 
til Slyngtraade omdannede Ribber, som vi se afbildede i hans 
delvis i Løvblade omdannede Slyngtraade, virkelig ere iden- 
tiske med Armene i den flerarmede Slyngtraad; jeg maa op- 
fatte de af Na ud in afbildede Dannelsesafvigelser saaledes, 
at kun Slyngtraad en s Hovedarm er bleven kraftigt 
udviklet, og den er i et Tilfælde uddannet som et trelappet 
noget uregelmæssigt Løvblad, i andre Tilfælde kun paa den 
ene Side udviklet som Løvblad, paa den anden som kjødløse 
Ribber, der ere Slyngtraade, eller endelig helt opløst i kjød- 
løse Ribber; alle de andre i Forbindelse med Slyngtraaden 
afbildede Dele maa sikkert være de andre Blade paa den 
Gren, til hvilken Hovedarmen efter min Opfattelse hører, i 
Forbindelse med Axelknopper (til Dels Blomster) udviklede i 
deres Axler. Denne Forklaring af de af Naudin iagttagne Dan- 
nelsesafvigelser har jeg allerede given i min anførte Afhand- 
ling. Det er imidlertid vanskeligt at dømme sikkert paa Grund 
af den ikke tilstrækkelig indgaaende Beskrivelse, som For- 
fatteren giver. Naar Eichler vil tyde de Knopper, der saa- 
ledes her fandtes paa Slyngtraadens Grund, som de »der 
Rankenachsel angehörigen Bereicherungszweige« ^ der skulde 
være partiel tilvoxede til den, saa er dette ikke rimeligt, thi for 
de første ere «die Bereicherungszweige« vegetative Grene, Gjeu- 
