124 
aaben og fladt udbredt, med en største Diameter i Mundingen 
af 7 — 8 Mm. ; her ere Støvdragerne kortere , ligge til Dels 
hen over Ovariet, medens Porerne ikke naa op til Arret, der 
som ellers ligger i Mundingen af Blomsten. Medens Støv- 
knapperne ere mere oprette i den lan^hannede Blomst, ere 
de ofte mere vandrette i den korthannede. Denne Forskjel 
i Blomstens Form og Vidde afhænger ikke af Alderen; en 
langhannet Blomst, der som ung har kuglerund Krone, har 
det ogsaa som gammel. 
Der er ingen Kjertier i Blomsten , men Støvdragernes 
Grund er en Smule udvidet; dog har jeg ikke kunnet finde 
Honningdannelse paa den. Ovariet og Kronbladenes Indside 
fandt jeg svagt tilstøvede. 
Py ro la secundaL. forholder sig i Knoptilstand som P. 
minor; men her sidde smaa liniedannede hvidlige Kjertier, 
som secernere Honning, ud for Støvdragernes Mellemrum, dog 
lidt inden for dem ; man ser Honningsaften fylde op mellem 
Støvdragerne og Ovariet eller Kronen, og ofte i store Mæng- 
der; Kronener grønlig-hvid, lugtløs (omDagen). Naar Blomsten 
er aabnet, ere Støvknapperne svippede om, saa at Porerne 
vende udad, og de ligge til sidst næsten helt omvendt, og Po- 
rerne ligge da tæt i en samlet Flade lige i Blomstens Munding eller 
endelig endog et Stykke foran den. Griflen forlænger sig 
betydelig ve l Væxt, saa at Arret rager langt frem ud over 
Kronens Rand; jeg formoder at det er især langsnablede In- 
sekter, der søge til disse Blomster, men har paa Grund af 
denne Arts Sjældenhed tæt ved de Steder, hvor jeg har boet, 
ikke havt Lejlighed til i længere Tid at observere den og det 
formodede Insektbesøg. 
Pyrola rotu n difolia L. Oprindelig staa Støvknapperne 
som hos de foregaaende Arter ; om Basis af Arret findes Kraven 
under Knoptilstanden endnu ikke dannet; senere vende Knap- 
perne sig om, og alle de nedre Ender med Porerne komme 
til at ligge i én Flade i den øvre Side af Blomsten, hvor 
de faa et godt Dække af de 2 øverste Kronblade, da Blom- 
sten er noget nikkende og uregelmæssig. Samtidig har Griflen 
