19 
Hos Trifolium r ep e ns (Tab. V. Fig. 4) er den krybende 
Stængel i saa at sige hele sin Længde forsynet med Kork; 
denne strækker sig ikke alene til det Punkt af Stænglen, 
hvorfra Blomsterskaftet udgaaer, men helt ud mod Spidsen, 
og det er interessant at see Korken begynde at dannes paa 
en Tid, da Cambialringen ikke engang endnu er fuldstændig 
færdig, det vil sige, hvor Forbindelsen mellem Karbundterne 
ikke endnu er tilveiebragt^). Korken dannes her ligesom hos 
Trifolium hybridum i Cellerne umiddelbart under Epidermis; 
denne bliver længe siddende og Stænglen beholder sin grønne 
Farve, da Bladgrøntet skinner igjennem Korkcellerne. Har 
først Korkmodercellen deelt sig, følger den anden Skillevæg 
hurtigt ovenpaa den første og centripetalt samt tæt ved denne, 
saa at de begge komme til at staa temmelig midt i Moder- 
cellen; men ved disse to Delinger bliver det ogsaa foreløbigt 
og Korken har derfor det samme Udseende næsten igjennom 
hele Stænglens Længde; først helt nede ved Grunden kommer 
der 1 à 2 Skillevægge til, saa nogen betydelig Masseudvikling 
opnaaes ikke. Den yderste Celle forkorker først. Indenfor 
det subepidermal Cellelag, der slutter til Epidermis uden 
Mellemcellerum, følger der et rundcellet Barkparenchym, der 
intet Mærkeligt frembyder, derefter komme Bastbundterne, 
der tilhøre den secundære Bark. Der forekommer imidlertid 
hos Trifolium repens en eiendommelig Sygelighed i Barken, 
forbundet med Korkudvikling, som fortjener nærmere Omtale, 
saa meget mere, som det ikke er et enkelt Tilfælde, der fore- 
ligger, men Noget, jeg har fundet jævnligt. Det begynder 
med at nogle af Cellevæggene omtrent midt i Barkparchymet 
blive gule og miste deres skarpe Contourer, og Cellens Rum 
fyldes enten med en slimagtig gul Masse eller blive tomme, 
medens de omgivende Parenchymceller ere tæt fyldte med Sti- 
velse ; denne Sygelighed griber om sig til alle Sider, indtil den 
M En saa tidlig Opteæden af Korken synes kun at være kjendt i 2 andre 
Tilfælde, nemlig hos Viburnum Lantanoides (Sanio 1. c. pag. 41) samt 
hos Phellodendron Amurense (Grigorieff, Zur Anatomie des Phellodendron 
Amurense, Bot. Z. 1S71 p. 345). 
2* 
