\ 
! 
34 
næsten har naaet sin fulde Udvikling paa den Tid, Planten 
blomstrer, saaat den altsaa itide har kunnet fungere paa den 
antydede Maade. 
Med Hensyn til Dannelsen af Kork i andre urteagtige 
Planter end de nævnte, kan jeg gjøre den Bemærkning, at 
visse FamiHer vise sig meget utiibøielige til at danne Kork ; 
saaledes har det ikke været mig muligt at opdage den hos 
en eneste Labiat, skjønt jeg har undersøgt adskilHge Slægter 
og deriblandt Arter, hos hvilke jeg efter deres Udseende at 
dømme var ganske sikker paa at træffe Kork; som Erstat- 
ning for denne have de uddannet deres primære Bark paa en 
særegen Maade, saaledes at den faaer et korklignende Ud- 
seende, som ved en ringe Forstørrelse har noget Skuffende 
ved sig, saameget mere som deres Celler ogsaa have Korkens 
brune Farve og intet Indhold have; Cellerne ere retangulære 
og mangle Mellemcellerum , men den radierende Anordning 
findes ikke. En tilsvarende Uddannelse af Primærbarken 
uden Korkdannelse findes hos mange Papilionaceer. 
FORKLARING AF TAVLERNE. 
Tab. V. 
Fig. 1. Convolvulus sepiura. 
Fig. 2. Trifolium hybridura, begyndende Korkdannelse. 
Fig. 3. Samme, senere Stadium. 
Fig. 4. Trifolium repens, e. Epidermis, k. normal Kork, h.^ 
den paa Grund af Sygdommen udviklede Kork, pr. primær 
Bark, s. secundær Bark, 1. Lacune, b.^ sygt Bastbundt, c. 
Cambium, v. Kar. 
Fig. 5. Urtica dioica. 
Fig. 6. Medicago lupulina, pr. primær Bark, s. secundær 
Bark, k. Kork, b. friskt Bastbundt, b.* henfaldende Bastbundt. 
Fig. 7. Epilobium pubescens, pr. primær Bark, b. Bast, k. 
Kork, s. secundær Bark. 
