223 
Hvad spiringen angik , så havde frøkontrollen iagttaget enkelte 
eksempler på, at frø, der efter at være såede straks efter indhostningen 
havde givet et meget dårligt resultat, efter et års forløb havde givet 
et meset godt udbytte; medens i andre tilfælde, frø havde givet et 
lige så fortrinligt resultat i det første som i det andet år. Det 
syntes i det hele at gælde som regel, at de af vore frøsorter, der 
bruges i græsmarkerne, kunde tåle at blive flere år gamle uden 
noget væsentligt tab med hensyn til spireevnen. Med hensyn til 
spiringens pålidelighed var der en meget stor forskjel mellem den 
hyppigst benyttede og de sjældnere græs- og kløverarter, idet 
spireevnen hos de sidste viste sig meget svagere. Grunden hertil 
måtte vel søges ikke alene i den langt ringere opmærksomhed , der 
vistes dem , men også i disse planters mindre udviklede evne til at 
sætte kraftigt frø, måske en mindre samtidig modning, der atter 
fristede indsamlerne til en for tidlig indhøstning, så at der væsentlig 
høstedes umodne frø. 
2. Den 25de februar. Professor J. Lange holdt foredrag om 
Grønlands flora og de vigtigste botaniske rejser i dette land. 
3. Den 26de marts. Adjunkt Grønlund meddelte nogle iagttagelser 
om græsfrugtens bygning hos forskellige slægter og arter. Dr. phil. 
Warming gav dernæst nogle mindre morfologiske meddelelser. 
(Bægge meddelelser bestemte til optagelse i tidsskriftet). 
4. Den 23de april. Cand. Samsøe Lund holdt foredrag om 
knopper hos Robinia og dværggrene hos Quer eus pedunculata. 
Dernæst meddelte Dr. phil. Warming nogle iagttagelser om rodknopper 
hos Alnus, Hippophaë o. fl., om knopper og spiring hos Dent aria 
bulbijera og Circaa Jutetiana. (Bægge meddelelser bestemte til 
optagelse i tidsskriftet). 
5. Den 27de oktober. Pastor Feilberg meddelte en del iagttagelser 
over forskellige morfologiske, anatomiske og biologiske forhold hos 
Juncus. (Vil blive optaget i tidsskriftet). 
6. Den 25de november. Professor J. Lange meddelte nogle 
bemærkninger om alder og mål af nogle af de ældste træer i den 
gamle botaniske have. Dernæst gav botanisk gartner Friedrich- 
sen beretning om nogle heldige bestøvningssforsøg med Cycadéer i 
den botaniske have. 
Det første forsøg i så henseende blev foretaget i 1857 af bot. 
gartner Weilbach med hunnen Ceratozamia robusta og hsmneu 
af C. brevifrons (bægge arter vare i 1842 hjemsendte af Lieb- 
mann). Af de i 1852 af de modne frø*) fremspirede planter ejede 
haven endnu 7 eksemplarer, hvoraf de 6 især lignede C. robusta. 
^) I 1847 meddelte Liebmann pa de skandinaviske naturforskeres 5te 
møde (se forbdl s. 502 j, at Zamia furfuracea ,^bevisligen aldeles upåvirket 
af pollen havde udviklet frø til fuldkommen modenhed, sa at deraf nye 
individer vare fremspirede". Beviset for at ingen befrugtning havde funden 
Sted, var imidlertid ikke bleven ført, sa at sagen var meget tvivlsom. 
