88 
syn vil man tillige let finde Arrene af de visnede Løvblade 
og de nærmest under dem staaende meget smaa Overgangs- 
blade, som ligeledes ere forgængelige, medens de andre Blade 
paa Rodstokkens Axe vare lige saa længe, som denne over- 
hovedet. 
Men dernæst er det ikke sjeldent, det kan maaske endog 
siges at være det hyppigste, at Rodstokken, i alt Fald den 
yngre, ikke ligger ganske vandret, og at dens Aarsskud have 
forskjellig Retning; ved hvert Aarsskuds Begyndelse faar 
den ligesom et lille Knæk, der kan være saa stærkt, at 
Vinklen, som to paa hinanden følgende Aarsskud danne med 
hinanden, er 120^. Dette Knæk synes at have en biologisk 
Betydning. Idet jeg paa Skovbunden søgte efter unge Rhi- 
zomer, som vare udviklede af Kimløg eller af Kimplanter, 
blev jeg opmærksom paa, at den Dybde, i hvilken Rhizomet 
ligger i Jorden, bliver større med Alderen — i Almindelighed. 
Rhizomer, hvis Løvblad kun er lille og tredelt, ligge i en 
Dybde af 1 — 2 Centimetre; 5-delte Løvblade findes paa Rhi- 
zomer, der allerede ligge 4 — 5 Cm. dybt og derover, og 
7-delte Løvblade eller saadanne, som ere naaede saa vidt, 
som de overhovedet kunne, bæres af Rhizomer i 6 — 7 Cm. 
Dybde. Omtrent i denne Dybde vil man ogsaa finde de 
Rhizomer, der kunne frembringe de blomsterbærende over- 
jordiske Stængler. 
Det er aabenbart, at Rhizomet med Aarene arbejder sig 
dybere og dybere ned i Jorden, indtil en vis Dybde, der vist 
ikke er meget over 7—8 Cm., og jeg kan ikke se, at det 
kan gjøre dette uden netop derved, at hvert Aarsskud (der 
ellers i Regelen er ret) stiller sig under en svag Vinkel med 
det foregaaende. 
Det er en Selvfølge, at der, gives mange Undtagelser fra 
denne Regel for Beliggenhedens Forhold til Alder og Udvik- 
lingstrin. Hvis et Frø eller et Kimløg ved et eller andet 
Tilfælde strax bliver rodet dybere ned i Jorden, ville de og- 
saa der spire, og de Løvblade, hvorved de sætte sig i Kom- 
munikation med Luft og Lys, faa en saa meget længere Stilk. 
