rækken til. Axen er et Monopodiuiii saa længe, til den første 
Blomstring har fundet Sted, hvorpaa Sympodialdannelse ind- 
træder; Blomsterstanden er terminal. Mest fremtræder Lig- 
heden dog i Bladfølgen: hvert Aarsskud begynder med nogle faa 
Nedreblade, derpaa følger nogle Løvblade, af hvilke i Regelen 
kun 1 udvikles fuldstændig, derpaa følge atter Nedreblade. 
Blomsterne hos begge ere dannede af Axer af 2den Orden 
i Forhold til Hovedknoppens Axe som Axe af 1ste Or- 
den. Forskjellighederne falde let i Øjnene: Axens og Bla- 
denes Udvikling, Røddernes Stilling, Bladenes forskjellige 
Udviklingstid m. m. 
3. OM SKÆRMPLANTERNES SKÆRM. 
Det er bekjendt, at »Skærmen« regnes til de »ubegræn- 
sede« Blomsterstande. Den Iagttagelse, at der hos nogle 
Skærme findes en Terminalblomst, der altsaa begrænser og 
afslutter Blomsterstanden (paa samme Maade som vi i mange 
Klaser finde terminale Blomster), bragte mig til at efterspore 
dette Forhold nærmere i Naturen som i Literaturen. Det viste 
sig bekjendt og optegnet paa en hel Del Steder (af Doli, 
Wydler, Röper, Germain St. Pierre, Clos o.a.). 
Sammenstilles deres og mine egne Optegnelser, viser det 
sig, at Terminalblomster ere fundne hos en Mængde Slægter, 
over hvilke der gives en Oversigt neden for. 
Som en almindelig Bemærkning om Terminalblomsten 
kan anføres, at den ofte har en kortere og tykkere Stilk end 
alle de andre Blomster i Skærmen, og ligeledes er den ofte 
af et andet Kjøn end de nærmest staaende Blomster, samt 
springer ud før dem eller endog før alle de andre Blomster 
i Skærmen. Kun et Tilfælde er bekjendt, hvor den ofte til- 
lige har en anden Farve, nemlig hos Daucus Carota ; de fleste 
Botanikere have sikkert set dennes mørkpurpurrøde Blomst, 
midt i Stor-Skærmen, der ofte tillige er en hel Del større 
