106 
Under hver Nodus sidder en Krans af Rødder, der ere 
tynde, lange og forgrene sig; der kan være indtil 7-8 ved 
hver, og Stillingen er oftest den, at der ingen staar ud for 
Ryggen, men en lige paa den modsatte Side, og to eller tre 
mellem denne og Ryggen. Alle Axerne ere hule med tver- 
gaaende Skillevægge ved hver Nodus. I Løvbladene findes 
lignende Bygning af Stilken og de kraftige Ribber. 
Bladskederne have ligesom hos Græssene afvexlende an- 
tidrom Dækning: naar venstre Rand dækker højre i Blad 1, 
vil højre dække venstre i Blad 2. Som Blad 1 forholde sig 
alle »ulige«, som Blad 2 alle »lige« Blade (se Fig. D, de to 
første Blade paa en af Udløberne). Knoplejet af Smaabladene 
i Løvbladene er saaledes, at de nedre dække de øvre. 
Spiringen. Kimbladene ere overjordiske, lancetdannede, 
undertiden lidt bredere neden for Midten: de have ingen 
Skede. Kimrodeu forlænger sig lige ned, forgrenende sig. 
Af Kimknoppen udvikles et lodret lille Rhizom med korte 
Stængelstykker. De efter Kimbladene følgende Blade ere 
Løvblade; de første af disse have nyredannet-hjertedannet 
Plade, der er haandribbet, lappet. De følgende blive dybere 
3 -lappede; det øvre Afsnit skilier sig mere og mere fra den 
nedre Del, faar .-sin egen Stilk og vi have et Blad dannet af 
to Smaablade og et stilket Ende-Smaablad. I de følgende 
højere uddannede Blade tindes dette 8-lappet, saa 3-delt, og 
det Irembringer paa lignende Maade et Par Smaablade og et 
Endeafsnit, der fortsætter denne Delingsmaade. Saaledes 
naa vi tilsidst til de videst udviklede finnede Blade. 
I Axlerne af de nedre Løvblade paa Hovedaxen (om 
ogsaa i Kimbladaxlerne ved jeg ikkej fiùdes Knopper, der 
kunne udvikle sig til Udløbere allerede i Kimplantens første 
Væxtperiode. Der grundlægges altsaa af Kimknoppen et 
lodret Rhizom, der forholder sig ganske som de af Udløbernes 
opadbøjende Endeknopper og Sideknopper grundlagde; hvor 
lang Tid, der hengaar, før en Plante bliver blomstringsdygtig 
ved jeg ikke. 
