108 
6. HIPPOPHAË RHAMNOIDES L. 
Om denne Plante meddeler Professor Ørsted en Notits 
i den naturhistoriske Forenings videnskabelige Meddelelser 
for 1865 d. 13. Decbr. Den lyder saaledes: »Exempler paa 
det omvendte Forhold, nemlig, at Adventivknopper kunne 
antage de normale Knoppers Charakter, afgive de Planter, 
paa hvis lange horizontale Rodgrene der i regelmæssige Af- 
stande fremkomme Adventivknopper, der skyde ivejret som 
oprette overjordiske Skud. Dette Forhold paavistes navnlig 
noget omstændeligere hos Sandtidsen (Hippophaë rhamnoides), 
hvis 20—30 Fod lange Rodgrene herved faa Charakteren af 
Udløbere«. 
Jeg har ikke andensteds fundet nogen Notits om denne 
Plantes Formeringsmaade ved Knopdannelse paa Rødderne. 
Forholdet er som Ørsted angiver. Paa Møen havde jeg 
1873 rig Lejlighed til at iagttage den. De sortebrune Rødder 
(med en stærkt revnet Bark) krybe vidt om i Klintens løse 
Sand, og det er fortrinsvis ved Knopper dannede paa dem, 
at Planten formerer sig og danner Krat. Naar 0. anfører, 
at Rodskuddene staa i meget regelmæssige Afstande, da kan 
dette vel være Tilfældet, men er det langtfra altid. Muligvis 
har der været konstantere Regelmæssighed i Forsthaven, hvor 
han vistnok har iagttaget Planten. 
Ofte, men ikke altid, fæstnes Rodskuddet strax ved en 
i Nærheden af dets Basis for Moderroden frembrydende Rod, 
der maa antages at tjene særlig til dets Ernæring. 
Idet de opstigende Rodskud strax forgrene sig, kunne 
hele Knipper af Stængler derved komme til at hæve sig op 
over Sandet. 
En Ting, som Ørsted imidlertid ikke omtaler og som 
heller ikke synes at være omtalt andensteds er, at der rundt 
om paa de tyndere Rodgrene findes ganske lignende Klumper 
af opsvulmede knoldformede Rødder, som dem man kjender 
f. Ex. hos Ellen, alle Bælleplanter og Cycadeerne. De ere 
afbildede i hosstaaende Figur i naturlig Størrelse. 
