48 
den långsgående höga kam, som bildas af den öfre delen 2if pars 
occipitalis. Till sitt läge motsvara proc. postorhitales de bakre 
pannbenen hos de lägre ryggradsdjuren, men då de icke förete nå- 
gon antydning till att vara sjelfständiga delar af pannbenet, och 
då de dessutom ofta helt och hållet saknas, har man icke funnit 
någon homologi mellan dem. Då processus postorhitales äro 
långt skilda från okbenen (pssa zygomatica), och de stora kil- 
bensvingarne icke äro utstående, så följer här af, att ögonhålorna 
icke äro skilda från de bakom dem varande tinninggroparne. 
Silbenet (os ethmoideum) består af samma delar, som hos 
menniskan: lamina cribrosa, lamina perpendicularis och Jahy- 
rinthi eller sidodelarne, de inre väggarne af dessa sednare bä- 
rande de öfre och mellersta näsmusslorna (conchcB superiores é 
medm), som, ehuru stora, äro mindre utbildade än de nedre 
(conch(B inferiores)', men då lahyrinthi äro afskilda från ögon- 
hålorna, så synes icke detta ben å det yttre af craniet, och vi 
vilja derföre icke längre sysselsätta oss med detsamma, utan 
endast anmärka, att lamina cribrosa är jemförelsevis större än 
hos menniskan, samt saknar crista galli. 
Ansigtsregionen är betydligt utdragen, och de ben, som 
bilda den , äro derföre i allmänhet af en långsträckt form. Af 
plogbenet (yomer) synes å det icke söndertagna craniet endast 
den bakre och den främre ändan. Vid den förra gränsar det 
baktill till det främre kilbenet, dess rostrum sphenoidale , och 
på sidorna till nasalskifvorna af gombenens perpendiculära delar, 
och utskjuter något bakom de bakre näsöppningarne. Dess margo 
posterior, eller rättare den bakre delen af dess margo inferior 
bildar en skarp men låg köl, som här är långt skild från gom- 
benens crista nasalis. Längre in uti näskaviteten stöter nämnde 
köl intill crista nasalis, och bildar derefter en något utbredd 
och ruggig yta, som ligger långsåt och intill suturen mellan 
båda gombenen samt mellan öfverkäksbenens processus palatini. 
Inuti nämnde kavitet gränsar plogbenet upptill dels till silbenets 
lamina perpendicularis med sin öfre kant, och dels till dess 
lahyrinthi med sina utbredda sidodelar (alce vomeris). Dess 
främre ända, som synes genom den främre näsöppningen, bildar 
en upptill öppen ränna, och gränsar med sin undre konvexa sida 
till de båda processus palatini af mellankäksbenen. Upptill 
gränsar denna ända till den främre broskartade delen af silbe- 
nets lamina perpendicularis. 
I 
