13 
fastade, och derföre kunna räknas såsom bihang till haemaltag- 
gen. Dylika bihang till hsemapophysen förefinnas uti gälhin- 
nans strålar, som vid den äro fästade, och af Owen anses mot- 
svara bröstfeuan vid föregående hsemalbågen, eller den för nack- 
vertebran. 
Till pannvertehran höra: l:o) såsom centrum främre delen 
af kilbenet, af Owen kallad praesphenoidbenet i); 2:o) neural- 
bågen, bestående å hvardera sidan af: orbitosphenoidbenet så- 
som neurapophys ; postfrontal- eller bakre pannbenet såsom di- 
apophys; och det enkla eller dubbla pannbenet såsom neuraltagg; 
3:o) hsemalbågen, bestående å hvardera sidan af: os epitympa- 
nicum (stundom kalladt qvadratbenet) ; o. mesotympanicum 
(vanligen o. symplecticuni) ^ o. prcetympanicum (vanligen o. tym- 
panicum) , och o. hypotympanicum (stundom kalladt o. quadrato- 
jugalé)^ alla fyra tillsamman utgörande pleurapophysen ; och två 
till tre ben (articular-, angular-, och dentalbenen) , bildande 
hvardera underkäkshalfvan , som utgöra haemapophysen. Appen- 
diculära delar, fästade vid pleurapophysen, äro de fyra gällocken 
(operculum^ suhoperculum , interoperculum och prceoperculum). 
Hsemaltaggen saknas: 
Till näsvertebran höra: l:o) såsom centrum plogbenet; 
2:o) neuralbågen, bestående å hvardera sidan af: prsefrontal- eller 
främre pannbenet såsom neurapophys; och af det vanligen enkla, 
men stundom klufna näsbenet såsom neuraltagg; 3:o) hsemal- 
bågen, bestående å hvardera sidan af: gombenet såsom pleur- 
apophys, och såsom appendiculära delar till detta tvärbenet och 
vingformiga benet (o. transversum och o. pterygoideum , eller 
ock 0. edopterygoideum och o. entopterygoidetim); öfverkäksbe- 
net såsom hsemapophys; och mellankäks benet såsom hsemaltagg. 
Diapophyserna saknas. 
1) Detta är dock icke det rätta prsesphenoidbenet, hvilket hos fiskarne , 
enligt HuxLEY (Lectures on the Elements of Comparative Anatomy, pag. 
175) endast ntgöres af brosk eller hinna. Likaledes är det ben , som Owen 
kallar orbitosphenoidbenet, enligt Huxley icke detta, utan alisphenoidbe- 
net, eller den egentliga ala magna (icke det ben som Cuvier tilldelat 
detta namn). 
2) Os epitympankum tillhör i sjelfva verket äfven hsemalbågen af 
föregående eller hjessvertebran, och är således gemensamt för båda dessa 
vertebror. 
