INLEDNING. 
1. EYG GRADSDJURENS ALLMÄNNA KAEAKTERER. 
Af de fem, sex eller sju provinser, eller hufvudaf delningar, 
hvari man den sednare tiden brukat indela djurriket, utgöra rygg- 
radsdjuren, eller de vertebrerade djuren den mest distinkta eller 
skarpast begränsade. Deras mera utbildade organisation i all- 
mänhet, o6h isynnerhet den högre utvecklingen af de organer, 
som ligga till grund för det animala lifvets yttringar, förskaffar 
dem utan motsägelse den första platsen bland dessa provinser. 
Vid den nedstigande anordningen af dessa utgöra de således den 
första , och vid den uppstigande den sista provinsen. Inom rygg- 
radsdjurens grupp, så väl som inom andra grupper, är det hos de 
lägst utbildade formerna som man skall finna en mer eller min- 
dre märkbar öfvergång till andra grupper af djurriket, och det 
är följaktligen här som gränsen är mindre skarpt uppdragen. 
Då det med rätta är allmänt antaget, att fiskarnes klass är den, 
som står lägst, derföre att den företer de största skiljaktighe- 
terna från den högsta, eller däggdjursklassen, så följer också 
häraf , att tendenserna till öfvergångar till andra provinser inom 
djurriket böra vara mest märkbara hos de lägsta formerna inom 
denna klass. Rundmunnarne {Cyclostomi) och lancettfiskarne 
(Leptocardii) , isynnerhet de sistnämnde , hos hvilka vertebratty- 
pens karakterer jemförelsevis äro minst utbildade, och som in- 
taga den lägsta platsen bland fiskarne, visa, i öfverensstämmelse 
härmed, den märkbaraste antydningen till öfvergång till maskar- 
nes provins, och de sednare, genom sina respirationsorganer, äf- 
ven till en del lågt stående former af blötdjuren (manteldjuren). 
De af KowALEvsKY ^) gjorda iakttagelserna öfver lancettfiskar- 
1) EntwickelungsgescMchte des Amphioxus laneeolatus: Mémoires de 
TAcademie Impériale des sciences de S:t Pétersbourg , VII:e serie, Torne 
XI N:o 4. — 1867. 
1 
