91 
ett desto starkare stöd åt de med sin öfre eller främre ända 
från bröstkorgen ganska långt aflägsna skulderbladen. Genom 
denna anordning har vunnits mera utrymme för de starka och 
stora muskler, som gå från bröstkorgen till skulderbladet och 
öfverarmen. Derigenom har äfven vunnits en ovanlig rörlighet 
hos skulderbladen i riktningen bakifrån framåt eller uppifrån 
nedåt, och tvärtom, hvilken utan tvifvel utöfvar ett väsendtligt 
inflytande på deras flygt. Då en friare , eller arthrodisk articu- 
lation mellan skulderbladet och öfverarmen , skulle hafva försva- 
gat den styrka, med hvilken den sednare rör sig under flygten, 
så har skulderbladets ledgrop (cavitas glenoidalis) erhållit en 
ovanlig form, och är ej rund, utan aflångt oval i en riktning, 
som är parallel med skulderbladets plan, och i förening dermed 
är öfverarmens ledhufvud icke half klotformigt , utan ovalt; och 
articulationen mellan skulderbladet och öfverarmen har till större 
delen blifvit inskränkt till en ginglymus i samma rigtning, som 
horisontalplanet; och öfverarmens rörelse i vertical riktning är 
mycket mera begränsad. Hos en stor del handvingar, t. ex. 
vespertilioniderna, har denna articulation blifvit ytterligare både 
förstärkt och inskränkt^) derigenom, att tuberculum majus med 
sin inre konvexa och med ledbrosk beklädda yta articulerar emot 
en konkav broskbetäckt ledyta å öfre sidan af condglus scapu- 
IcBj och mellan cavitas glenoidalis och fästet för processus co- 
racoideus. För att å öfverarmbenet bereda ett starkt fäste för 
den stora bröstmuskeln (musculus pectoralis major) , som här, 
liksom hos foglarne, synes vara den vid flygten kraftigast ver- 
kande muskeln, har den från tuberculum majus utgående kam- 
men (spina tubercuU majoris eller crista deltoidea) blifvit stor 
och utstående. För att bereda ett dylikt fäste å bröstbenet för 
samma muskel, har detta ben, liksom hos foglarne, fått en mer 
eller mindre hög kam (crista sterni)^ som isynnerhet är märk- 
bar på bröstbenets öfversta eller främsta del — manuhrium 
sterni; och det är utan tvifvel för att gifva bröstkorgen en för 
flygten behöflig större styrka, som dess hsemapophyser, eller 
refbensbrosken, blifvit — äfven såsom hos foglarne — förbe- 
nade. Den omständigheten , att underarmen är betydligt längre 
än öfverarmen, bidrager utan tvifvel till att förhöja vingarnes 
1) Förstärkt derigenom att den blifvit fastare , och inskränkt derigenom 
att den blifvit mera begränsad och mindre frj. 
