117 
på Tjörn i Bohusläns Skärgård. Enligt G. A. Tiselius^) före- 
kommer den i trakten af Kalmar. H. D. J. Wallengren ^) an- 
för den såsom temligen allmän i nordöstra Skåne. Sjelfve hafva 
vi funnit den i sistnämnde trakt Framl. Doct. C. Lundahl 
uppgifver den såsom sällsynt i mellersta Finland. Enligt J. F. 
Brandt ^) är den utbredd öfver hela Eyssland och Sibirien ända 
till gränsen af China, och sannolikt äfven i Kamtschatka. J. H. 
Blasius uppgifver, att den förekommer i hela Europa, och äf- 
ven i Ostindien. Den har af Geoffroy blifvit uppgifven såsom 
förekommande i Egypten och norra Afrika, men enligt J. Gray^) 
är den der förekommande en annan art, Flecotus Christii Gray. 
Den flyger temligen högt, men dess flygt är fladdrande, 
och icke synnerligen snabb; och den kan dels derigenom och 
dels genom de stora öronen, som under flygten hållas sträckta, 
kännas på temligen långt afstånd. Enligt hvad ofvan pag. 107, 
efter A. E. Brehm, blifvit anfördt, och äfven enligt hvad S. 
Nilsson i Skand. Fauna uppgifver, kan den blifva mycket tam; 
och den torde derföre i intelligens öfverträffa de fleste af sina 
fränder, liksom den genom den enorma utvecklingen af sina 
utöron utan tvifvel i hörseln är dem öfverlägsen. Yi hafva 
iakttagit, att den springer temligen snabbt på jemn mark. 
Man träffar den ofta i hål i träd, men äfven i gamla murar, 
under tak, m. m. d. '^). Man uppgifver vanligen, att den är 
känslig för köld, och att dess vintersömn derföre börjar tem- 
1) Bidrag till kännedom om Östra Smålands Yertebratfauna, grad.-disp. 
1868, pag. 10. 
2) Nordöstra Skånes Fauna; Öfvers. af K. Wet. Akad:s Förh. 1866 (tr. 
1867) pag. 3. 
3) Observationes Zoologicse (akad. disp.), II, pag. 48, Lundse. 1844. 
4) Bidrag till mellersta Finlands Micromammalogi ; Finska Wetensk. 
Societetens Handl. 1851, pag. 287. 
5) Beiträge znr nähern Kenntniss der Säugethiere Eusslands. Petersb. 
1855. p. 40. 
6) List of the Specimens of Mammalia in the coUection of the British 
Museum, 1843, pag. 25. 
Enligt typexemplar från Prof. Blasius , är den i Italien förekommande 
något mindre, samt har vingarne proportionsvis längre (3:dje fingret), så 
att den hoplagda vingens spets räcker till tarsen å den utsträckta bakre ex- 
tremiteten. 
7) Conservator A. Svensson i Christianstad har funnit den hibernerande 
i de underjordiska kalkstensbrotten vid Ignaberga i Skåne; enligt benäget 
meddelande. 
