138 
Den är ilsken och bites gerna. Dess flygt är mycket snabb 
och mera seglande än de andras , och man får ofta se den i rö- 
relse långt före solens nedgång under klara och vackra höstda- 
gar, och vid sådana tillfällen flyger den högre , än efter solned- 
gången. Vi hafva sjelfve haft tillfälle att iakttaga detta ett par 
gånger i Skåne. Såvidt vi hafva erfarit, har den hos oss en- 
dast träffats i hål och springor uti murar o. d., men utomlands 
skall den, enligt Kolenati, ofta lägga sig i hål i träd, t. ex. 
sådana, som hackspettar (Pici) åstadkommit. Den hibernerar 
ej i hängande ställning , utan liggande i sina hål , vanligen många 
tillsamman, stundom hundradetals. 
4. Vesperugo nathusii, Keyserling & Blasius. 
NathusisJca Flädermusen. 
Den oäJcta Jcindtanden i öfverhähen sitter i samma rad, 
som de andre, och är synlig utifrån. Den yttre framtanden 
i ÖfverJcäJcen är något litet högre än den yttre taggen af den 
inre d:o. Öronen från basen vid hjessan omhring 10 millim. 
höga. Längden af underarmen l^/^o t- ^Z/er 34 mill. Läng- 
den af craniet 14 mill. 4:de gomvecJcet har å hvardera sidan 
en af skild sidogren, enligt Kolenati. 
Vespertilio Nathmii, Keyserling & Blasius: Archiv fiir Naturgeschichte, 
von A. Wiegmann, 5:er Jahrg. l:er Bd. pag. 320, 
— 1839. 
Vesperugo JSfathttsii, Keyserling & Blasius: Bie Wirbelthiere Europa's. 
pag. 48 — 1840.. 
,, „ E. Eversmann: Bulletin de la Société Impér. des Na- 
turalistes de Moscou, T. XVIH, pag. 497. — 1845. 
Vespertilio NatJiusii, S. Nilsson : Skand. Fauna, Däggdj., 2:dra uppl. pag. 
39. - 1847. 
Vesperugo Nathusii, J. H. Blasius: Naturgesch. der Säugethiere Deutsh- 
lands, pag. 58. — 1857. 
Nannugo Nathv^U, F. A. Kolenati: Monographie der europäischen Chi- 
roptern, pag. 64. — 1860. 
Vesperugo Nathmii, A. E. Holmgren: Skandinaviens Däggdjur, pag. 87. 
— 1865. 
Anm. Kolenati har för denna och följande art, jemte arterna F. 
marginata, ursula, Tcuhlii och minutissima uppställt slägtet No^nnugo. Skill- 
naden mellan V. nathusii och V. pipistrellus synes i sjelfva verket vara 
ganska obetydlig, och det är derföre svårt att finna några konstanta skilje- 
