169 
helt och hållet saknas. Af framtänderna är det ofta isynnerhet 
de undre, som visa analogi med gnagarnes genom sin storlek, 
och derigenom att de ofta endast äro 2:ne till antalet, t. ex. 
hos näbbmössen, men de hafva dock sluten rot, och sakna den 
mejselformiga, skärande egg, som de hafva hos gnagarne. Hos 
en stor del, t. ex. mullvadarne och näbbmössen, äro fötterna 
till betydlig del indragna under den hud , som betäcker kroppen, 
liksom förhållandet är med en stor mängd gnagare, t. ex. möss- 
djuren, och dessa insektätare få derigenom en stor habituell 
likhet med nämnda gnagare, hvilket utan tvifvel var orsaken 
dertill att Linné någon gång förde dem (Sorex) till Glires. Med 
gnagarne äfverensstämma de för öfrigt i afseende på de mascu- 
lina generationsorganernas byggnad, derigenom att de äro utrus- 
tade med vesiculce seminales. 
Dessutom förete de en ganska märkbar tendens till, eller 
rättare analogi med en stor del pungdjur, och denna analogi 
är så mycket mera anmärkningsvärd, som, med högst få un- 
dantag, inga pungdjur förekomma i de trakter af jorden, der 
insektätare förefinnas, och tvärtom. Sålunda förekomma inga 
insektätare i Sydamerika eller Australien. "Härigenom fram- 
ställa de sig såsom geografiska motsvarigheter, hvilka träda i 
hvarandras ställe på olika trakter af jorden" Då dessa båda 
ordningar emellertid med hänsyn till sin utvecklingshistoria till- 
höra 2:ne skilda underklasser (Placentalia och Implacentalia) , 
får den dem emellan rådande öfverensstämmelsen tydas såsom 
analogi, och icke såsom affinitet. I afseende på den j^ttre 
kroppsformen, finna vi hos bådadera icke sällan en temligen 
stor öfverensstämmelse , och oftast en utdragen och spetsig nos. 
Man jemföre t. ex. Gymnura (insektät.) med Bidelphys. Uti 
tandbyggnaden träffa vi äfvenledes stundom en ganska stor öf- 
verensstämmelse. Så t. ex. mellan Erinaceus europceus och 
Thalangista cooTcii. Äfven uti hjernans byggnad förete insekt- 
ätarne en märkbar tendens till pungdjuren. Luktloberna äro 
stora, mellanhjernan är blottad, och sidoloberna eller hemisfererna 
af lilla hjernan bära bihang , liksom hos Bidelphys,'^') och hjern- 
valken (corpus callosum) synes vara mindre utbildad än hos de 
1) C. J Sundevall: Kongl Vetensk. Akademiens Handl. 1842 (tr. 
1843) pag. 165. 
2) E. OWEN; Ånatoray of Yertebrates, vol. III, pag. 109. 
i2* 
