221 
Vi hafva af detta slägte, enligt Fitzinger^) 16 arter, af 
hvilka dock en art bör indragas; således 15 kända arter. Af 
dessa tillhöra 6 Europas, och de andra Asiens och Nord- Ame- 
rikas faunor. Blott 2:ne tillhöra vår fauna, och dessa äro: 
Arter : 
på sin höjd två tredjedelar, men van- 
ligen mindre , af längden från nacken 
till svansroten 1. vulgaris, Linné. 
omkring tre fjerdedelar af längden från 
nacken till svansroten 2. pygmccus,VkhhAS>. 
1. Sorex vulgaris, Linné. 
Allmänna Nähhmusen. 
Htifvudets längd utgör pä sin höjd (hos yngre individer) 
två tredjedelar af den öfriga hroppens längd till svansroten ^ 
men är vanligen mindre än 5'å, doclv längre än hälften af 
denna sednare längd. Hiifvudets hredd öfver öronen innehålles 
ej mera än 2^1.^ gånger i dess längd. Svansen med tilltrycMa 
hår^ och^ då hårpenseln vid spetsen jrånrähnas^ ej rächande 
till öronen., hos äldre vanligen icJce till nacJcen. Craniets stör- 
sta hredd innehålles ungefär 2:ne gånger i dess längd., då 
framtänderna ej tagas med i rähiingen. Den l:sta oähta 
hindtanden i Öfverhähen är ej mera än hälften så stor som 
den föregående hörntanden , och har ofärgad spets. Mellan 
ryggens mörJcare och hroppssidornas ljusare färg är en tydlig 
gräns ^). 
ter kanterna. Då näbbmusen vill komma åt betet, biter den sönder trå- 
darna, ock blir med detsamma upphängd och qväfd af öglan, hvarvid stål- 
trådstaggarne inskjuta i nacken. Denna fälla är af samma slag, som en 
sådan, hvilken med fördel begagnas för att fånga vanliga möss. 
1) Kritische Untersuchungen iiber die der natiirlichen Familie der 
Spitzmäuse (Sorices) angehörigen Arten. II Abtheil. Sitzungsber. d. ma- 
them, naturwiss. Classe. d. Kaiserl. Akad. d. Wissensch. zu Wien. 57 Bd. 
Heft. I— V, pag. 477. — 1868. 
2) Uti Schweiz förekommer en större art, Sor. alpimis, hvilken lätt 
kännes från S. vulgaris derigenom att hörntanden i underkäken hos den 
har 2:ne spetsar. 
«OREX. 
Hufvudets 
längd utgör 
