248 
öppningen bildar ej någon utstående tub. Os tympanicum, eller 
hiilla ossea är stor och konvex. Upptill och framtill är den förenad 
med den delen dif pars petrosa, som af Huxley fått namnet os proo- 
ticum , och af Hyetl hos menniskan blifvit utmärkt med namnet 
tegmen tympani. Mellan detta ben och os squamosum är en 
halfmånformig öppning, som endast är täckt af en hinna. Vid 
inre kanten af hulla ossea är en sutur, som skiljer os tympa- 
nicum från den här ofvan detsamma varande delen af pars 
petrosa^ hvilken del är os opisthotwum Huxley. Framåt och 
inåt är hulla ossea trubbigt tillspetsad, och denna del omslu- 
ter hålet för tuba Eustachii. Fars mastoidea gränsar framtill 
till os squamosum, och baktill till pars condyloidea af nack- 
benet, samt processus paramastoideus. — Hjessbenet begränsas 
på yttre sidan endast af os squamosum. — Kilbenet företer 
en permanent sutur mellan bakre och främre kilbenet, och här 
är å hvardera sidan af kilbenskroppen en stor aflång öppning. 
Ala magna är liten , och begränsas upptill af fjällbenet och 
pannbenet. Mellan de båda lamellerna af processus pterygoidei 
är en vid och grund fossa pterygoidea , och den inre lamellen 
har en temli gen lång hamulus pterygoideus , som är något af- 
lägsnad från den främre och inre ändan af huUa ossea. Uti 
fossa pterygoidea vid den inre lamellen är ett foramen. Bakom 
detta och nära främre och inre ändan af hulla ossea är 
foramen ovale, och utanför detta är ett annat foramen. Mel- 
lan bakre och främre kilbenets vingar är en stor fissura orhi- 
talis. Främre kilbenet är långt, men dess vingar äro små, 
och äro till stor del upptagna af de stora foramina optica. — 
Pannbenet, som är temligen långt, är genom en permanent 
sutur deladt i 2:ne. Framtill mellan orbitae företer det en mer 
eller miifdre stark inknipning, men har sin mellersta del plat- 
tad, och saknar hvarje spår till processus postorbitales. Det 
sträcker sig långt ner i orhita, och bildar dennas inre vägg, 
och har der ett foramen orUtale, samt gränsar nedtill till ala 
parva och öfverkäksbenet. — Silbenets lamina crihrosa är af 
medelmåttig storlek , och saknar egentlig crista galli. Labyrinthi 
äro temligen stora, och gränsa intill canales infraorhitales. — An- 
sigtsregionen är i allmänhet betydligt kortare än hjernskålen, 
samt smal. Öfverkäksbenen äro upptill korta, men sträcka sig 
nedtill med sin processus alveolaris tillbaka ungefär till crani- 
ets midt. Tandraden är kort, och upptager knappt hälften af 
öfverkäksbenets längd nedtill. Vid inre sidan af canales infraorhi- 
